# Eiropas Savienības L 187/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 187 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 14. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 187

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 14. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/1206 (2022. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās | 1 |
| | * | Konvencija par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās | 4 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2022/1207 (2022. gada 12. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu Horvātijā | 16 |
| | * | Padomes Regula (ES) 2022/1208 (2022. gada 12. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2866/98 attiecībā uz euro maiņas kursu Horvātijai | 18 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1209 (2022. gada 5. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 papildina attiecībā uz administratīvo soda naudu piemērošanas procedūru un to aprēķināšanas un iekasēšanas metodēm (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1210 (2022. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 piemērošanai attiecībā uz iekšējās informācijas turētāju sarakstu formātu un to atjaunināšanu (
  1
  ) | 23 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/1211 (2022. gada 12. jūlijs) par euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī | 31 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/1212 (2022. gada 12. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Banco de Portugal ārējiem revidentiem | 35 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/1206 (2022. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

1

*

Konvencija par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

4

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2022/1207 (2022. gada 12. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu Horvātijā

16

*

Padomes Regula (ES) 2022/1208 (2022. gada 12. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2866/98 attiecībā uz euro maiņas kursu Horvātijai

18

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1209 (2022. gada 5. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 papildina attiecībā uz administratīvo soda naudu piemērošanas procedūru un to aprēķināšanas un iekasēšanas metodēm (
  1
  )

1

19

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1210 (2022. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 piemērošanai attiecībā uz iekšējās informācijas turētāju sarakstu formātu un to atjaunināšanu (
  1
  )

1

23

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/1211 (2022. gada 12. jūlijs) par euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī

31

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/1212 (2022. gada 12. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Banco de Portugal ārējiem revidentiem

Banco de Portugal

35

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 276/21/COL (2021. gada 8. decembris) par Norvēģijas reģionālā atbalsta karti 2022.–2027. gadam (Norvēģija) [2022/1213] | 37 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 276/21/COL (2021. gada 8. decembris) par Norvēģijas reģionālā atbalsta karti 2022.–2027. gadam (Norvēģija) [2022/1213]

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 14.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/1206

(2022. gada 12. jūlijs)

par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Konvencija par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (“Konvencija”) Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences aizgādībā tika noslēgta 2019. gada 2. jūlijā. |
| --- | --- |

(1)

Konvencija par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (“Konvencija”) Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences aizgādībā tika noslēgta 2019. gada 2. jūlijā.

| (2) | Konvencijas mērķis ir veicināt tiesu iestāžu pieejamību visā pasaulē, uzlabojot starptautisko tiesu iestāžu sadarbību. Jo īpaši Konvencijas mērķis ir samazināt riskus un izmaksas, kas saistīti ar pārrobežu tiesvedību un strīdu risināšanu, un tā rezultātā veicināt starptautisko tirdzniecību, ieguldījumus un mobilitāti. |
| --- | --- |

(2)

Konvencijas mērķis ir veicināt tiesu iestāžu pieejamību visā pasaulē, uzlabojot starptautisko tiesu iestāžu sadarbību. Jo īpaši Konvencijas mērķis ir samazināt riskus un izmaksas, kas saistīti ar pārrobežu tiesvedību un strīdu risināšanu, un tā rezultātā veicināt starptautisko tirdzniecību, ieguldījumus un mobilitāti.

| (3) | Savienība aktīvi piedalījās sarunās, kuru rezultātā tika pieņemta Konvencija, un atbalsta tās mērķus. |
| --- | --- |

(3)

Savienība aktīvi piedalījās sarunās, kuru rezultātā tika pieņemta Konvencija, un atbalsta tās mērķus.

| (4) | Pašlaik Savienības iedzīvotāji un uzņēmumi, kas vēlas, lai Savienībā izdots spriedums tiktu atzīts un izpildīts valstī, kura nav Savienības dalībvalsts, saskaras ar dažādām tiesību sistēmām, jo nepastāv visaptverošs starptautisks satvars attiecībā uz ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās. Starptautiskās tirdzniecības un ieguldījumu plūsmu pieaugums ir palielinājis tiesiskos riskus Savienības iedzīvotājiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(4)

Pašlaik Savienības iedzīvotāji un uzņēmumi, kas vēlas, lai Savienībā izdots spriedums tiktu atzīts un izpildīts valstī, kura nav Savienības dalībvalsts, saskaras ar dažādām tiesību sistēmām, jo nepastāv visaptverošs starptautisks satvars attiecībā uz ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās. Starptautiskās tirdzniecības un ieguldījumu plūsmu pieaugums ir palielinājis tiesiskos riskus Savienības iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

| (5) | Tāpēc šo situāciju būtu jārisina, izveidojot paredzamu sistēmu, kuras ietvaros tiek regulēta pārrobežu spriedumu atzīšana un izpilde civillietās vai komerclietās. Minētos mērķus var sasniegt tikai tad, ja valstis stingri ievēro spriedumu savstarpējas atzīšanas un izpildes sistēmu, piemēram, tādu, kas pieņemta ar Konvenciju. Vienlaikus Konvencijai vajadzētu pieļaut trešo valstu spriedumu atzīšanu un izpildi Savienībā vienīgi tad, ja ir ievēroti Savienības tiesību pamatprincipi. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc šo situāciju būtu jārisina, izveidojot paredzamu sistēmu, kuras ietvaros tiek regulēta pārrobežu spriedumu atzīšana un izpilde civillietās vai komerclietās. Minētos mērķus var sasniegt tikai tad, ja valstis stingri ievēro spriedumu savstarpējas atzīšanas un izpildes sistēmu, piemēram, tādu, kas pieņemta ar Konvenciju. Vienlaikus Konvencijai vajadzētu pieļaut trešo valstu spriedumu atzīšanu un izpildi Savienībā vienīgi tad, ja ir ievēroti Savienības tiesību pamatprincipi.

| (6) | Ievērojot Konvencijas 26. pantu, tādas reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, kuru kompetencē ir daži vai visi Konvencijā reglamentētie jautājumi, piemēram, Savienība, var parakstīt, pieņemt, apstiprināt Konvenciju vai pievienoties tai. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot Konvencijas 26. pantu, tādas reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, kuru kompetencē ir daži vai visi Konvencijā reglamentētie jautājumi, piemēram, Savienība, var parakstīt, pieņemt, apstiprināt Konvenciju vai pievienoties tai.

| (7) | Ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. punktu, Savienības ekskluzīvā kompetencē ir noslēgt starptautisku līgumu, ciktāl tā slēgšana ietekmē kopīgos noteikumus vai maina to darbības jomu. Konvencija ietekmē Savienības tiesību aktus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1215/2012 (2). Tāpēc Savienībai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz visiem Konvencijā reglamentētajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(7)

Ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. punktu, Savienības ekskluzīvā kompetencē ir noslēgt starptautisku līgumu, ciktāl tā slēgšana ietekmē kopīgos noteikumus vai maina to darbības jomu. Konvencija ietekmē Savienības tiesību aktus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1215/2012 (2). Tāpēc Savienībai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz visiem Konvencijā reglamentētajiem jautājumiem.

| (8) | Saskaņā ar Konvencijas 24. panta 3. punktu un 28. pantu pievienošanās Konvencijai var notikt pirms tās stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Konvencijas 24. panta 3. punktu un 28. pantu pievienošanās Konvencijai var notikt pirms tās stāšanās spēkā.

| (9) | Tāpēc Savienībai būtu jāpievienojas Konvencijai. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Savienībai būtu jāpievienojas Konvencijai.

| (10) | Pievienojoties Konvencijai, Savienībai saskaņā ar Konvencijas 27. pantu būtu jādeklarē, ka tā ir kompetenta rīkoties attiecībā uz visiem Konvencijā reglamentētajiem jautājumiem. Tādējādi dalībvalstīm Konvencija būtu saistoša, jo tai ir pievienojusies Savienība. |
| --- | --- |

(10)

Pievienojoties Konvencijai, Savienībai saskaņā ar Konvencijas 27. pantu būtu jādeklarē, ka tā ir kompetenta rīkoties attiecībā uz visiem Konvencijā reglamentētajiem jautājumiem. Tādējādi dalībvalstīm Konvencija būtu saistoša, jo tai ir pievienojusies Savienība.

| (11) | Lietās, kas saistītas ar nemājokļa nomu (īri), Regulā (ES) Nr. 1215/2012 ir paredzēta izņēmuma jurisdikcija tiesām dalībvalstī, kurā atrodas nekustamais īpašums. Konvencijā nav ietverti šādi izņēmuma jurisdikcijas noteikumi attiecībā uz nemājokļa nomu. Tāpēc, pievienojoties Konvencijai, Savienībai saskaņā ar Konvencijas 18. pantu būtu jādeklarē, ka tā nepiemēros Konvenciju tāda nekustamā īpašuma nemājokļa nomai (īrei), kurš atrodas Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

(11)

Lietās, kas saistītas ar nemājokļa nomu (īri), Regulā (ES) Nr. 1215/2012 ir paredzēta izņēmuma jurisdikcija tiesām dalībvalstī, kurā atrodas nekustamais īpašums. Konvencijā nav ietverti šādi izņēmuma jurisdikcijas noteikumi attiecībā uz nemājokļa nomu. Tāpēc, pievienojoties Konvencijai, Savienībai saskaņā ar Konvencijas 18. pantu būtu jādeklarē, ka tā nepiemēros Konvenciju tāda nekustamā īpašuma nemājokļa nomai (īrei), kurš atrodas Savienības teritorijā.

| (12) | Īrijai Regula (ES) Nr. 1215/2012 ir saistoša, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā. |
| --- | --- |

(12)

Īrijai Regula (ES) Nr. 1215/2012 ir saistoša, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā.

| (13) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā apstiprina Savienības pievienošanos Konvencijai par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir pilnvarotas Savienības vārdā deponēt Konvencijas 24. panta 4. punktā minēto pievienošanās instrumentu (“instruments”).

3. pants

Deponējot instrumentu, Savienība saskaņā ar Konvencijas 27. panta 1. punktu sniedz šādu deklarāciju:

“Eiropas Savienība saskaņā ar Konvencijas 27. panta 1. punktu paziņo, ka tā ir kompetenta rīkoties attiecībā uz visiem Konvencijā reglamentētajiem jautājumiem. Tās dalībvalstis neparakstīs, neratificēs, nepieņems un neapstiprinās Konvenciju, bet Konvencija tām ir saistoša, jo tai ir pievienojusies Eiropas Savienība.

Šajā deklarācijā apzīmējums “Eiropas Savienība” neattiecas uz Dānijas Karalisti, ņemot vērā 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību.”

4. pants

Deponējot instrumentu, Savienība saskaņā ar Konvencijas 18. pantu sniedz šādu deklarāciju attiecībā uz nekustamā īpašuma nemājokļa nomu (īri):

“Eiropas Savienība saskaņā ar Konvencijas 18. pantu paziņo, ka tā nepiemēros Konvenciju tāda nekustamā īpašuma nemājokļa nomai (īrei), kas atrodas Eiropas Savienības teritorijā.”.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā (4).

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  
  2022. gada 23. jūnija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1215/2012 (2012. gada 12. decembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 351, 20.12.2012., 1. lpp.).

2

(3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 4. lappusi.

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  Konvencijas spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 14.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/4

---

KONVENCIJA PAR ĀRVALSTU SPRIEDUMU ATZĪŠANU UN IZPILDI CIVILLIETĀS UN KOMERCLIETĀS

Konvencijas Līgumslēdzējas puses,

vēlēdamās veicināt tiesu iestāžu efektīvu pieejamību visiem un atvieglot uz noteikumiem balstītu daudzpusēju tirdzniecību un ieguldījumus, kā arī mobilitāti, izmantojot tiesu iestāžu sadarbību,

pārliecinātas, ka šādu sadarbību iespējams veicināt, ieviešot vienotu pamatnoteikumu kopumu par ārvalstu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, lai veicinātu šādu spriedumu efektīvu atzīšanu un izpildi,

pārliecinātas, ka šādai pastiprinātai tiesu iestāžu sadarbībai jo īpaši ir vajadzīgs starptautisks tiesiskais režīms, kas nodrošina lielāku paredzamību un noteiktību attiecībā uz ārvalstu spriedumu apriti pasaulē un kas papildina
  2005. gada 30. jūnija Konvenciju par tiesas izvēles līgumiem,

2005. gada 30. jūnija Konvenciju par tiesas izvēles līgumiem

lai to izpildītu, ir nolēmušas noslēgt šo Konvenciju, un ir vienojušās par šādiem noteikumiem.

I NODAĻA

PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Piemērošanas joma

1.   Šī Konvencija attiecas uz spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās. Tā neattiecas jo īpaši uz nodokļu, muitas vai administratīvajām lietām.

2.   Šī Konvencija attiecas uz Līgumslēdzējas valsts tiesas pieņemta sprieduma atzīšanu un izpildi citā Līgumslēdzējā valstī.

2. pants

Izņēmumi no piemērošanas jomas

1.   Šo Konvenciju nepiemēro attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| a) | fizisku personu juridiskais statuss vai tiesībspēja un rīcībspēja; |
| --- | --- |

a)

fizisku personu juridiskais statuss vai tiesībspēja un rīcībspēja;

| b) | uzturēšanas saistības; |
| --- | --- |

b)

uzturēšanas saistības;

| c) | citi ģimenes tiesību jautājumi, tostarp laulāto mantisko attiecību regulējums un citas tiesības vai saistības, kas izriet no laulības vai līdzīgām attiecībām; |
| --- | --- |

c)

citi ģimenes tiesību jautājumi, tostarp laulāto mantisko attiecību regulējums un citas tiesības vai saistības, kas izriet no laulības vai līdzīgām attiecībām;

| d) | testamenti un mantošana; |
| --- | --- |

d)

testamenti un mantošana;

| e) | maksātnespēja, mierizlīgums, finanšu iestāžu noregulējums un līdzīgi jautājumi; |
| --- | --- |

e)

maksātnespēja, mierizlīgums, finanšu iestāžu noregulējums un līdzīgi jautājumi;

| f) | pasažieru un preču pārvadājumi; |
| --- | --- |

f)

pasažieru un preču pārvadājumi;

| g) | pārrobežu jūras piesārņojums, jūras piesārņojums teritorijās, kas nav valstu jurisdikcijā, kuģu radītais jūras piesārņojums, atbildības ierobežošana jūras prasībās un vispārēja avārija; |
| --- | --- |

g)

pārrobežu jūras piesārņojums, jūras piesārņojums teritorijās, kas nav valstu jurisdikcijā, kuģu radītais jūras piesārņojums, atbildības ierobežošana jūras prasībās un vispārēja avārija;

| h) | atbildība par kodolkaitējumu; |
| --- | --- |

h)

atbildība par kodolkaitējumu;

| i) | juridisku personu vai fizisku vai juridisku personu apvienību izveides spēkā esība vai to darbības izbeigšana vai likvidācija un to pārvaldes struktūru pieņemto lēmumu spēkā esība; |
| --- | --- |

i)

juridisku personu vai fizisku vai juridisku personu apvienību izveides spēkā esība vai to darbības izbeigšana vai likvidācija un to pārvaldes struktūru pieņemto lēmumu spēkā esība;

| j) | publisko reģistru ierakstu spēkā esība; |
| --- | --- |

j)

publisko reģistru ierakstu spēkā esība;

| k) | neslavas celšana; |
| --- | --- |

k)

neslavas celšana;

| l) | privātums; |
| --- | --- |

l)

privātums;

| m) | intelektuālais īpašums; |
| --- | --- |

m)

intelektuālais īpašums;

| n) | bruņoto spēku darbības, tostarp to personāla darbības, pildot dienesta pienākumus; |
| --- | --- |

n)

bruņoto spēku darbības, tostarp to personāla darbības, pildot dienesta pienākumus;

| o) | tiesībaizsardzības darbības, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku darbības, pildot dienesta pienākumus; |
| --- | --- |

o)

tiesībaizsardzības darbības, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku darbības, pildot dienesta pienākumus;

| p) | pretmonopola (konkurences) jautājumi, izņemot gadījumus, kad spriedums ir balstīts uz rīcību, kas ir pret konkurenci vērsta vienošanās vai saskaņota darbība starp faktiskiem vai potenciāliem konkurentiem ar mērķi noteikt cenas, veikt manipulācijas ar piedāvājumiem, noteikt ražošanas apjoma ierobežojumus vai kvotas vai sadalītu tirgus, piešķirot klientus, piegādātājus, teritorijas vai tirdzniecības līnijas, un ja šāda rīcība un tās sekas ir notikušas izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

p)

pretmonopola (konkurences) jautājumi, izņemot gadījumus, kad spriedums ir balstīts uz rīcību, kas ir pret konkurenci vērsta vienošanās vai saskaņota darbība starp faktiskiem vai potenciāliem konkurentiem ar mērķi noteikt cenas, veikt manipulācijas ar piedāvājumiem, noteikt ražošanas apjoma ierobežojumus vai kvotas vai sadalītu tirgus, piešķirot klientus, piegādātājus, teritorijas vai tirdzniecības līnijas, un ja šāda rīcība un tās sekas ir notikušas izcelsmes valstī;

| q) | valsts parāda pārstrukturēšana, izmantojot vienpusējus valsts pasākumus. |
| --- | --- |

q)

valsts parāda pārstrukturēšana, izmantojot vienpusējus valsts pasākumus.

2.   Spriedums nav izslēgts no šīs Konvencijas piemērošanas jomas, ja jautājums, uz kuru Konvencija neattiecas, ir radies tikai kā iepriekš izlemjams jautājums tiesvedībā, kurā pieņemts spriedums, nevis kā prasības priekšmets. Konkrētāk, tas, ka aizstāvības nolūkā atsaucas uz šādu jautājumu, pats par sevi nenozīmē, ka Konvenciju spriedumam nepiemēro, ja minētais jautājums nav prasības priekšmets.

3.   Šo Konvenciju nepiemēro šķīrējtiesu un līdzīgiem procesiem.

4.   Tas, ka puse tiesvedībā ir valsts, tostarp valdība, valdības aģentūra vai jebkura cita persona, kas rīkojas valsts vārdā, pats par sevi nenozīmē, ka spriedums ir izslēgts no šīs Konvencijas piemērošanas jomas.

5.   Nekas šajā Konvencijā neietekmē valstu vai starptautisko organizāciju privilēģijas un imunitātes attiecībā uz pašām valstīm vai starptautiskajām organizācijām un uz to īpašumiem.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā Konvencijā:

| a) | “atbildētājs” ir persona, pret kuru izcelsmes valstī ir celta prasība vai pretprasība; |
| --- | --- |

a)

“atbildētājs” ir persona, pret kuru izcelsmes valstī ir celta prasība vai pretprasība;

| b) | “spriedums” ir jebkurš tiesas nolēmums par lietu pēc būtības neatkarīgi no šā nolēmuma nosaukuma, tostarp arī dekrēts vai rīkojums, kā arī tiesvedības izmaksu vai izdevumu noteikšana, ko veic tiesa (tostarp tiesas ierēdnis), ar noteikumu, ka tā ir saistīta ar nolēmumu par lietu pēc būtības, ko iespējams atzīt un izpildīt saskaņā ar šo Konvenciju. Pagaidu aizsardzības pasākums nav spriedums. |
| --- | --- |

b)

“spriedums” ir jebkurš tiesas nolēmums par lietu pēc būtības neatkarīgi no šā nolēmuma nosaukuma, tostarp arī dekrēts vai rīkojums, kā arī tiesvedības izmaksu vai izdevumu noteikšana, ko veic tiesa (tostarp tiesas ierēdnis), ar noteikumu, ka tā ir saistīta ar nolēmumu par lietu pēc būtības, ko iespējams atzīt un izpildīt saskaņā ar šo Konvenciju. Pagaidu aizsardzības pasākums nav spriedums.

2.   Jebkuras struktūras vai personas, kas nav fiziska persona, pastāvīga dzīvesvieta ir valstī:

| a) | kurā atrodas tās statūtos noteiktā atrašanās vieta; |
| --- | --- |

a)

kurā atrodas tās statūtos noteiktā atrašanās vieta;

| b) | saskaņā ar kuras tiesību aktiem tā ir dibināta vai izveidota; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar kuras tiesību aktiem tā ir dibināta vai izveidota;

| c) | kurā atrodas tās galvenais birojs; vai |
| --- | --- |

c)

kurā atrodas tās galvenais birojs; vai

| d) | kurā atrodas tās galvenā darbības vieta. |
| --- | --- |

d)

kurā atrodas tās galvenā darbības vieta.

II NODAĻA

ATZĪŠANA UN IZPILDE

ATZĪŠANA UN IZPILDE

4. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Līgumslēdzējas valsts (izcelsmes valsts) tiesas spriedumu atzīst un izpilda citā Līgumslēdzējā valstī (izpildes valstī) saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem. Atzīšanu un izpildi var atteikt, tikai pamatojoties uz šajā Konvencijā norādītajiem iemesliem.

2.   Izpildes valstī sprieduma pamatotību nepārskata. Var būt tikai tādi apsvērumi, kas vajadzīgi šīs Konvencijas piemērošanai.

3.   Spriedumu atzīst tikai tad, ja tas ir spēkā izcelsmes valstī, un to izpilda tikai tad, ja tas ir izpildāms izcelsmes valstī.

4.   Atzīšanu un izpildi var apturēt vai atteikt, ja 3. punktā minēto spriedumu pārskata izcelsmes valstī vai nav beidzies vispārējais sprieduma pārsūdzības termiņš. Atteikums neliedz vēlāk no jauna iesniegt sprieduma atzīšanas vai izpildes pieteikumu.

5. pants

Atzīšanas un izpildes pamats

1.   Spriedumu var atzīt un izpildīt, ja ir izpildīts viena no šādām prasībām:

| a) | personas, pret kuru vērsta atzīšana vai izpilde, pastāvīgā dzīvesvieta laikā, kad šī persona kļuva par tiesvedības pusi izcelsmes tiesā, bija izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

a)

personas, pret kuru vērsta atzīšana vai izpilde, pastāvīgā dzīvesvieta laikā, kad šī persona kļuva par tiesvedības pusi izcelsmes tiesā, bija izcelsmes valstī;

| b) | fiziskas personas, pret kuru vērsta atzīšana vai izpilde, galvenā darbības vieta bija izcelsmes valstī brīdī, kad šī persona kļuva par pusi tiesvedībā izcelsmes tiesā, un prasība, kas ir sprieduma pamatā, ir radusies minētās uzņēmējdarbības rezultātā; |
| --- | --- |

b)

fiziskas personas, pret kuru vērsta atzīšana vai izpilde, galvenā darbības vieta bija izcelsmes valstī brīdī, kad šī persona kļuva par pusi tiesvedībā izcelsmes tiesā, un prasība, kas ir sprieduma pamatā, ir radusies minētās uzņēmējdarbības rezultātā;

| c) | persona, pret kuru vērsta atzīšana vai izpilde, ir persona, kura ir cēlusi prasību, kas nav pretprasība, uz kuru ir balstīts spriedums; |
| --- | --- |

c)

persona, pret kuru vērsta atzīšana vai izpilde, ir persona, kura ir cēlusi prasību, kas nav pretprasība, uz kuru ir balstīts spriedums;

| d) | atbildētājam izcelsmes valstī bija filiāle, aģentūra vai cita struktūra bez atsevišķas juridiskas personas statusa brīdī, kad šī persona kļuva par tiesvedības pusi izcelsmes tiesā, un prasība, kas bija sprieduma pamatā, radās šīs filiāles, aģentūras vai struktūras darbības rezultātā; |
| --- | --- |

d)

atbildētājam izcelsmes valstī bija filiāle, aģentūra vai cita struktūra bez atsevišķas juridiskas personas statusa brīdī, kad šī persona kļuva par tiesvedības pusi izcelsmes tiesā, un prasība, kas bija sprieduma pamatā, radās šīs filiāles, aģentūras vai struktūras darbības rezultātā;

| e) | atbildētājs ir skaidri piekritis izcelsmes tiesas jurisdikcijai tiesvedībā, kurā pieņemts spriedums; |
| --- | --- |

e)

atbildētājs ir skaidri piekritis izcelsmes tiesas jurisdikcijai tiesvedībā, kurā pieņemts spriedums;

| f) | atbildētājs izcelsmes tiesā ir atbildējis pēc būtības, neapstrīdot jurisdikciju termiņā, kas noteikts izcelsmes valsts tiesību aktos, ja vien nav acīmredzams, ka iebildums pret jurisdikciju vai jurisdikcijas īstenošanu nebūtu apmierināts saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

f)

atbildētājs izcelsmes tiesā ir atbildējis pēc būtības, neapstrīdot jurisdikciju termiņā, kas noteikts izcelsmes valsts tiesību aktos, ja vien nav acīmredzams, ka iebildums pret jurisdikciju vai jurisdikcijas īstenošanu nebūtu apmierināts saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem;

| g) | spriedums attiecās uz līgumsaistībām, un to ir pieņēmusi tās valsts tiesa, kurā minētās saistības ir izpildītas, vai tām vajadzētu būt izpildītām saskaņā ar:






  i) | pušu vienošanos, vai |
| --- | --- | --- |

g)

spriedums attiecās uz līgumsaistībām, un to ir pieņēmusi tās valsts tiesa, kurā minētās saistības ir izpildītas, vai tām vajadzētu būt izpildītām saskaņā ar:

i)

pušu vienošanos, vai

| ii) | līgumam piemērojamajiem tiesību aktiem, ja nav vienošanās par izpildes vietu, |
| --- | --- |

ii)

līgumam piemērojamajiem tiesību aktiem, ja nav vienošanās par izpildes vietu,

ja vien atbildētāja darbības saistībā ar darījumu acīmredzami nav veidojušas mērķtiecīgas un būtiskas saiknes ar šo valsti;

| h) | spriedums attiecās uz nekustamā īpašuma izīrēšanu (nomu), un to ir pieņēmusi tās valsts tiesa, kurā atrodas nekustamais īpašums; |
| --- | --- |

h)

spriedums attiecās uz nekustamā īpašuma izīrēšanu (nomu), un to ir pieņēmusi tās valsts tiesa, kurā atrodas nekustamais īpašums;

| i) | spriedums bija nelabvēlīgs atbildētājam attiecībā uz līgumsaistībām, kas nodrošinātas ar lietu tiesībām uz nekustamo īpašumu, kurš atrodas izcelsmes valstī, ja līgumiskais prasījums ir apvienots ar prasījumu pret to pašu atbildētāju saistībā ar šīm lietu tiesībām; |
| --- | --- |

i)

spriedums bija nelabvēlīgs atbildētājam attiecībā uz līgumsaistībām, kas nodrošinātas ar lietu tiesībām uz nekustamo īpašumu, kurš atrodas izcelsmes valstī, ja līgumiskais prasījums ir apvienots ar prasījumu pret to pašu atbildētāju saistībā ar šīm lietu tiesībām;

| j) | spriedums attiecās uz ārpuslīgumiskām saistībām, kas izriet no nāves, fiziska kaitējuma, materiāla īpašuma bojājuma vai zaudēšanas, un darbība vai bezdarbība, kas tieši rada šādu kaitējumu, notika izcelsmes valstī neatkarīgi no tā, kur šāds kaitējums ir nodarīts; |
| --- | --- |

j)

spriedums attiecās uz ārpuslīgumiskām saistībām, kas izriet no nāves, fiziska kaitējuma, materiāla īpašuma bojājuma vai zaudēšanas, un darbība vai bezdarbība, kas tieši rada šādu kaitējumu, notika izcelsmes valstī neatkarīgi no tā, kur šāds kaitējums ir nodarīts;

| k) | spriedums attiecas uz brīvprātīgi izveidota un rakstiski apliecināta trasta spēkā esību, uzbūvi, sekām, pārvaldi vai izmaiņām, un






  i) | tiesvedības uzsākšanas brīdī izcelsmes valsts trasta aktā bija norādīta kā valsts, kuras tiesās ir jāizskata strīdi par šādiem jautājumiem; vai |
| --- | --- | --- |

k)

spriedums attiecas uz brīvprātīgi izveidota un rakstiski apliecināta trasta spēkā esību, uzbūvi, sekām, pārvaldi vai izmaiņām, un

i)

tiesvedības uzsākšanas brīdī izcelsmes valsts trasta aktā bija norādīta kā valsts, kuras tiesās ir jāizskata strīdi par šādiem jautājumiem; vai

| ii) | tiesvedības uzsākšanas brīdī izcelsmes valsts trasta aktā bija skaidri vai netieši norādīta kā valsts, kurā atrodas trasta galvenā pārvaldes vieta. |
| --- | --- |

ii)

tiesvedības uzsākšanas brīdī izcelsmes valsts trasta aktā bija skaidri vai netieši norādīta kā valsts, kurā atrodas trasta galvenā pārvaldes vieta.

Šis apakšpunkts attiecas tikai uz spriedumiem par iekšējiem aspektiem attiecībā uz trastu starp personām, kas ir vai bija trasta attiecībās;

| l) | spriedums attiecās uz pretprasību –






  i) | ciktāl tas bija labvēlīgs pretprasītājam, ar noteikumu, ka pretprasība ir cēlusies no tā paša darījuma vai notikuma kā prasība; vai |
| --- | --- | --- |

l)

spriedums attiecās uz pretprasību –

i)

ciktāl tas bija labvēlīgs pretprasītājam, ar noteikumu, ka pretprasība ir cēlusies no tā paša darījuma vai notikuma kā prasība; vai

| ii) | ciktāl tas ir vērsts pret pretprasību, ja vien izcelsmes valsts tiesību aktos nav prasīts iesniegt pretprasību, lai izvairītos no tiesvedību novēršanas; |
| --- | --- |

ii)

ciktāl tas ir vērsts pret pretprasību, ja vien izcelsmes valsts tiesību aktos nav prasīts iesniegt pretprasību, lai izvairītos no tiesvedību novēršanas;

| m) | spriedumu ir pieņēmusi tiesa, kas norādīta rakstiski noslēgtā vai dokumentētā līgumā, vai jebkādos citos saziņas līdzekļos, kas padara informāciju pieejamu, lai to varētu izmantot turpmākai atsaucei, izņemot ekskluzīvu tiesas izvēles līgumu. |
| --- | --- |

m)

spriedumu ir pieņēmusi tiesa, kas norādīta rakstiski noslēgtā vai dokumentētā līgumā, vai jebkādos citos saziņas līdzekļos, kas padara informāciju pieejamu, lai to varētu izmantot turpmākai atsaucei, izņemot ekskluzīvu tiesas izvēles līgumu.

Šajā apakšpunktā “ekskluzīvs tiesas izvēles līgums” ir līgums, kas noslēgts divu vai vairāku pušu starpā un ar kuru, lai izlemtu strīdus, kuri ir radušies vai varētu rasties saistībā ar konkrētām tiesiskām attiecībām, norāda šo strīdu risināšanai vienas valsts tiesas vai vienu vai vairākas konkrētas valsts tiesas, izslēdzot jebkuras citas tiesas jurisdikciju.

2.   Ja atzīšana vai izpilde tiek prasīta pret fizisku personu, kas galvenokārt darbojas personīgos, ģimenes vai mājsaimniecības nolūkos (patērētāju) lietās, kas attiecas uz patērētāju līgumu, vai pret darbinieku lietās, kas saistītas ar darbinieka darba līgumu –

| a) | šā panta 1. punkta e) apakšpunktu piemēro tikai tad, ja piekrišana ir adresēta tiesai mutiski vai rakstiski; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punkta e) apakšpunktu piemēro tikai tad, ja piekrišana ir adresēta tiesai mutiski vai rakstiski;

| b) | nepiemēro 1. punkta f), g) un m) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

nepiemēro 1. punkta f), g) un m) apakšpunktu.

3.   Šā panta 1. punktu nepiemēro spriedumam, kurā tika lemts par nekustamā īpašuma īri (nomu) vai pieņemts lēmums par nekustamā īpašuma reģistrāciju. Šādu spriedumu var atzīt un izpildīt tikai tad, ja to ir pieņēmusi tās valsts tiesa, kurā atrodas īpašums.

6. pants

Atzīšanas un izpildes ekskluzīvais pamats

Neatkarīgi no 5. panta spriedumu par lietu tiesībām uz nekustamo īpašumu atzīst un izpilda tikai tad, ja īpašums atrodas izcelsmes valstī.

7. pants

Atzīšanas un izpildes atteikums

1.   Atzīšanu vai izpildi var atteikt, ja:

| a) | dokuments, uz kura pamata uzsākta tiesvedība, vai tam pielīdzināms dokuments, kurā ietverts paziņojums par būtiskām prasības sastāvdaļām:






  i) | nebija paziņots atbildētājam savlaicīgi un tā, lai viņš varētu nodrošināt sev aizstāvību, izņemot, ja atbildētājs ieradās izcelsmes valsts tiesā un piedalījās lietas izskatīšanā, apstrīdot minēto paziņošanu ar noteikumu, ka izcelsmes valsts tiesību aktos šāda apstrīdēšana ir paredzēta, vai |
| --- | --- | --- |

a)

dokuments, uz kura pamata uzsākta tiesvedība, vai tam pielīdzināms dokuments, kurā ietverts paziņojums par būtiskām prasības sastāvdaļām:

i)

nebija paziņots atbildētājam savlaicīgi un tā, lai viņš varētu nodrošināt sev aizstāvību, izņemot, ja atbildētājs ieradās izcelsmes valsts tiesā un piedalījās lietas izskatīšanā, apstrīdot minēto paziņošanu ar noteikumu, ka izcelsmes valsts tiesību aktos šāda apstrīdēšana ir paredzēta, vai

| ii) | izpildes valstī bija paziņots atbildētājam tādā veidā, kas nav savienojams ar šajā valstī pastāvošajiem dokumentu izsniegšanas pamatprincipiem; |
| --- | --- |

ii)

izpildes valstī bija paziņots atbildētājam tādā veidā, kas nav savienojams ar šajā valstī pastāvošajiem dokumentu izsniegšanas pamatprincipiem;

| b) | spriedums panākts krāpšanas rezultātā; |
| --- | --- |

b)

spriedums panākts krāpšanas rezultātā;

| c) | atzīšana vai izpilde būtu acīmredzami nesavienojama ar atzīšanas vai izpildes valsts sabiedrisko kārtību, tostarp arī situācijās, kad īpašās procesuālās darbības, kuru rezultātā pieņemts spriedums, ir nesavienojamas ar šīs valsts procesuālā taisnīguma pamatprincipiem, un situācijās, kas apdraud šīs valsts drošību vai suverenitāti; |
| --- | --- |

c)

atzīšana vai izpilde būtu acīmredzami nesavienojama ar atzīšanas vai izpildes valsts sabiedrisko kārtību, tostarp arī situācijās, kad īpašās procesuālās darbības, kuru rezultātā pieņemts spriedums, ir nesavienojamas ar šīs valsts procesuālā taisnīguma pamatprincipiem, un situācijās, kas apdraud šīs valsts drošību vai suverenitāti;

| d) | tiesvedība izcelsmes tiesā bija pretrunā līgumam vai norādei trasta aktā, saskaņā ar kuru attiecīgais strīds bija jāizskata tādas valsts tiesā, kas nav izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

d)

tiesvedība izcelsmes tiesā bija pretrunā līgumam vai norādei trasta aktā, saskaņā ar kuru attiecīgais strīds bija jāizskata tādas valsts tiesā, kas nav izcelsmes valsts;

| e) | spriedums ir nesavienojams ar spriedumu, ko izpildes valsts tiesa pieņēmusi strīdā starp tām pašām pusēm; vai |
| --- | --- |

e)

spriedums ir nesavienojams ar spriedumu, ko izpildes valsts tiesa pieņēmusi strīdā starp tām pašām pusēm; vai

| f) | spriedums ir nesavienojams ar agrāku spriedumu, kas pieņemts citas valsts tiesā starp tām pašām pusēm un par to pašu prasību, ar noteikumu, ka agrākais spriedums atbilst nosacījumiem tā atzīšanai atzīšanas vai izpildes valstī. |
| --- | --- |

f)

spriedums ir nesavienojams ar agrāku spriedumu, kas pieņemts citas valsts tiesā starp tām pašām pusēm un par to pašu prasību, ar noteikumu, ka agrākais spriedums atbilst nosacījumiem tā atzīšanai atzīšanas vai izpildes valstī.

2.   Atzīšanu vai izpildi var atlikt vai atteikt, ja izpildes valsts tiesā notiek tiesvedība starp tām pašām pusēm par to pašu jautājumu, ja:

| a) | izpildes valsts tiesā prasība tika celta pirms prasības izcelsmes tiesā; un |
| --- | --- |

a)

izpildes valsts tiesā prasība tika celta pirms prasības izcelsmes tiesā; un

| b) | pastāv cieša saikne starp strīdu un izpildes valsti. |
| --- | --- |

b)

pastāv cieša saikne starp strīdu un izpildes valsti.

Atteikums saskaņā ar šo punktu neliedz vēlāk no jauna iesniegt sprieduma atzīšanas vai izpildes pieteikumu.

8. pants

Iepriekš izlemjami jautājumi

1.   Lēmumu par iepriekš izlemjamu jautājumu neatzīst un neizpilda saskaņā ar Konvenciju, ja lēmums ir par jautājumu, uz kuru neattiecas Konvencija, vai par 6. pantā minētu jautājumu, par kuru ir lēmusi citas valsts, kas nav minētajā pantā minētā valsts, tiesa.

2.   Sprieduma atzīšanu vai izpildi var atteikt, ja un ciktāl spriedums ir balstīts uz lēmumu lietā, uz kuru neattiecas Konvencija, vai uz 6. pantā minētu jautājumu, par kuru ir lēmusi citas valsts, kas nav minētajā pantā minētā valsts, tiesa.

9. pants

Atsevišķas daļas atzīšana vai izpilde

Sprieduma atsevišķas daļas atzīšanu vai izpildi veic, ja ir prasīta tikai konkrētās daļas atzīšana vai izpilde vai tikai daļu no sprieduma ir pieļaujams atzīt vai izpildīt saskaņā ar šo Konvenciju.

10. pants

Zaudējumu atlīdzība

1.   Sprieduma atzīšanu vai izpildi var atteikt, ja piespriestā zaudējumu atlīdzība, tostarp arī nesamērīga apmēra vai vindikatīva atlīdzība, nekompensē puses patiesos zaudējumus vai nodarīto kaitējumu.

2.   Atzīšanas vai izpildes valsts ņem vērā, vai un kādā apmērā izcelsmes valsts tiesas piespriestā atlīdzība par zaudējumiem sedz ar tiesvedību saistītus izdevumus.

11. pants

Izlīgumi (transactions judiciaires)

Izlīgumu (transactions judiciaires), ko apstiprinājusi Līgumslēdzējas valsts tiesa vai kas noslēgts Līgumslēdzējas valsts tiesā lietas izskatīšanas gaitā un kas ir izpildāms tādā pašā veidā kā izcelsmes valsts tiesas spriedums, izpilda saskaņā ar šo Konvenciju tāpat kā spriedumu.

transactions judiciaires

12. pants

Iesniedzamie dokumenti

1.   Puse, kas prasa atzīšanu vai izpildi, iesniedz:

| a) | pilnu un apliecinātu sprieduma norakstu; |
| --- | --- |

a)

pilnu un apliecinātu sprieduma norakstu;

| b) | ja spriedums ir pieņemts aizmuguriski, tā dokumenta oriģinālu vai apliecinātu kopiju, kas pierāda, ka pusei, pret kuru pieņemts aizmugurisks spriedums, ir paziņots dokuments, ar ko celta prasība, vai līdzvērtīgs dokuments; |
| --- | --- |

b)

ja spriedums ir pieņemts aizmuguriski, tā dokumenta oriģinālu vai apliecinātu kopiju, kas pierāda, ka pusei, pret kuru pieņemts aizmugurisks spriedums, ir paziņots dokuments, ar ko celta prasība, vai līdzvērtīgs dokuments;

| c) | dokumentus, kas nepieciešami, lai konstatētu, ka spriedums ir spēkā vai attiecīgā gadījumā – ka tas ir izpildāms izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas nepieciešami, lai konstatētu, ka spriedums ir spēkā vai attiecīgā gadījumā – ka tas ir izpildāms izcelsmes valstī;

| d) | Konvencijas 11. pantā minētajā gadījumā – izcelsmes valsts tiesas (tai skaitā tiesas amatpersonas) apstiprinājumu, ka izlīgums vai tā daļa izcelsmes valstī ir izpildāms tādā pašā veidā kā tiesas spriedums. |
| --- | --- |

d)

Konvencijas 11. pantā minētajā gadījumā – izcelsmes valsts tiesas (tai skaitā tiesas amatpersonas) apstiprinājumu, ka izlīgums vai tā daļa izcelsmes valstī ir izpildāms tādā pašā veidā kā tiesas spriedums.

2.   Ja atzīšanas vai izpildes valsts tiesa no sprieduma teksta nevar konstatēt, vai šīs nodaļas noteikumi ir ievēroti, tiesa var pieprasīt nepieciešamos dokumentus.

3.   Atzīšanas vai izpildes pieteikumam var pievienot izcelsmes valsts tiesas (tostarp tiesas ierēdņa) izsniegtu dokumentu, kas attiecas uz spriedumu un atbilst Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences ieteiktajam un publicētajam formātam.

4.   Ja šajā pantā minētie dokumenti nav izpildes valsts oficiālajā valodā, tiem pievieno apstiprinātu tulkojumu, ja vien izpildes valsts tiesību aktos nav noteikts citādi.

13. pants

Procesuālā kārtība

1.   Procesuālo kārtību atzīšanai, izpildāmības pasludināšanai vai reģistrācijai izpildei un sprieduma izpildei nosaka atzīšanas vai izpildes valsts tiesību akti, ja vien šajā Konvencijā nav noteikts citādi. Izpildes valsts tiesa rīkojas ātri.

2.   Izpildes valsts tiesa neatsaka sprieduma atzīšanu vai izpildi saskaņā ar Konvenciju, pamatojoties uz to, ka atzīšana vai izpilde būtu jāpieprasa citā valstī.

14. pants

Tiesvedības izmaksas

1.   Itin nekādā veidā no puses, kura vienā Līgumslēdzējā valstī cēlusi prasību par citā Līgumslēdzējā valstī pieņemta tiesas sprieduma izpildīšanu, netiek prasīts nodrošinājums, garantija vai ķīla, pamatojoties tikai uz to, ka šādai pusei ir ārvalsts piederība vai ka tai nav domicila vai pastāvīgas dzīvesvietas valstī, kurā celta izpildīšanas prasība.

2.   Vienā Līgumslēdzējā valstī izdotu rīkojumu par tiesvedības izdevumu samaksu pret jebkuru personu, kas ir atbrīvota no nodrošinājuma, garantijas vai ķīlas prasības saskaņā ar 1. punktu vai tās valsts tiesību aktiem, kurā uzsākta tiesvedība, pēc tās personas pieteikuma, kurai ir tiesības uz rīkojuma izpildi, pasludina par izpildāmu jebkurā citā Līgumslēdzējā valstī.

3.   Valsts var paziņot, ka tā nepiemēro 1. punktu, vai ar deklarāciju norādīt, kura no tās tiesām nepiemēro 1. punktu.

15. pants

Atzīšana un izpilde saskaņā ar valsts tiesību aktiem

Ievērojot 6. pantu, šī Konvencija neliedz atzīt vai izpildīt spriedumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

III NODAĻA

VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

16. pants

Pārejas noteikums

Šī Konvencija attiecas uz spriedumu atzīšanu un izpildi, ja laikā, kad tiesvedība tika uzsākta izcelsmes valstī, Konvencija bija spēkā starp minēto valsti un izpildes valsti.

17. pants

Atzīšanu un izpildi ierobežojošas deklarācijas

Valsts var deklarēt, ka tās tiesas var atteikties atzīt vai izpildīt spriedumu, ko pieņēmusi citas Līgumslēdzējas valsts tiesa, ja pušu dzīvesvieta bija atzīšanas vai izpildes valstī un pušu attiecības, kā arī visi pārējie ar strīdu saistītie jautājumi, izņemot izcelsmes tiesas atrašanās vietu, bija saistīti tikai ar atzīšanas vai izpildes valsti.

18. pants

Deklarācijas par īpašiem jautājumiem

1.   Ja valsts ir īpaši ieinteresēta nepiemērot šo Konvenciju kādam īpašam jautājumam, minētā valsts var deklarēt, ka šim konkrētajam jautājumam tā Konvenciju nepiemēros. Valsts, kas sniedz šādu deklarāciju, nodrošina, ka deklarācija nav plašāka, nekā tas ir nepieciešams, un ka īpašais no piemērošanas jomas izslēgtais jautājums ir skaidri un precīzi noteikts.

2.   Attiecībā uz minēto jautājumu Konvenciju nepiemēro:

| a) | Līgumslēdzējā valstī, kas sniegusi deklarāciju; |
| --- | --- |

a)

Līgumslēdzējā valstī, kas sniegusi deklarāciju;

| b) | citās Līgumslēdzējās valstīs, kurās lūdz atzīt vai izpildīt spriedumu, ko pieņēmusi tās Līgumslēdzējas valsts tiesa, kura ir sniegusi deklarāciju. |
| --- | --- |

b)

citās Līgumslēdzējās valstīs, kurās lūdz atzīt vai izpildīt spriedumu, ko pieņēmusi tās Līgumslēdzējas valsts tiesa, kura ir sniegusi deklarāciju.

19. pants

Deklarācijas attiecībā uz spriedumiem, kas attiecas uz valsti

1.   Valsts var paziņot, ka tā nepiemēro Konvenciju spriedumiem, kas izriet no tiesvedības, kurā puse ir kāda no turpmāk minētajām:

| a) | minētā valsts vai fiziska persona, kas rīkojas minētās valsts vārdā; vai |
| --- | --- |

a)

minētā valsts vai fiziska persona, kas rīkojas minētās valsts vārdā; vai

| b) | minētās valsts valdības aģentūra vai fiziska persona, kas rīkojas šādas valdības aģentūras uzdevumā. |
| --- | --- |

b)

minētās valsts valdības aģentūra vai fiziska persona, kas rīkojas šādas valdības aģentūras uzdevumā.

Valsts, kas sniedz šādu deklarāciju, nodrošina, ka deklarācija nav plašāka, nekā tas ir nepieciešams, un ka izslēgšana no piemērošanas jomas ir skaidri un precīzi noteikta. Deklarācijā nenošķir spriedumus, ja valsts, šīs valsts valdības aģentūra vai fiziska persona, kas rīkojas to vārdā, ir atbildētājs vai prasītājs tiesvedībā izcelsmes tiesā.

2.   Tādas valsts tiesas pieņemta sprieduma atzīšanu vai izpildi, kas sniegusi deklarāciju saskaņā ar 1. punktu, var atteikt, ja spriedums pieņemts tiesvedībā, kurā puse ir vai nu valsts, kas sniegusi deklarāciju, vai izpildes valsts, viena no to valdības aģentūrām vai fiziska persona, kas rīkojas vienas vai otras puses vārdā, tādā pašā mērā, kā norādīts deklarācijā.

20. pants

Vienāda interpretācija

Interpretējot šo Konvenciju, ņem vērā tās starptautisko raksturu un nepieciešamību veicināt tās vienveidīgu piemērošanu.

21. pants

Konvencijas darbības pārskatīšana

Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences ģenerālsekretārs regulāri veiks pasākumus, lai pārskatītu šīs Konvencijas, tostarp jebkuru deklarāciju, darbību, un ziņos Vispārējo lietu un politikas padomei.

22. pants

Neunitāras tiesību sistēmas

1.   Attiecībā uz Līgumslēdzējām valstīm, kurās saistībā ar jebkuru šajā Konvencijā skartu jautājumu pastāv divas vai vairākas tiesību sistēmas dažādās teritoriālās vienībās:

| a) | visas atsauces uz valsts tiesību aktiem vai procesuālo kārtību attiecīgos gadījumos ir jāsaprot kā atsauce uz tiesību aktiem vai procesuālo kārtību, kas ir spēkā attiecīgajā teritoriālajā vienībā; |
| --- | --- |

a)

visas atsauces uz valsts tiesību aktiem vai procesuālo kārtību attiecīgos gadījumos ir jāsaprot kā atsauce uz tiesību aktiem vai procesuālo kārtību, kas ir spēkā attiecīgajā teritoriālajā vienībā;

| b) | visas atsauces uz valsts tiesu vai tiesām attiecīgos gadījumos ir jāsaprot kā atsauce uz tiesu vai tiesām attiecīgajā teritoriālajā vienībā; |
| --- | --- |

b)

visas atsauces uz valsts tiesu vai tiesām attiecīgos gadījumos ir jāsaprot kā atsauce uz tiesu vai tiesām attiecīgajā teritoriālajā vienībā;

| c) | visas atsauces uz saikni ar valsti attiecīgos gadījumos ir jāsaprot kā atsauce uz saikni ar attiecīgo teritoriālo vienību; |
| --- | --- |

c)

visas atsauces uz saikni ar valsti attiecīgos gadījumos ir jāsaprot kā atsauce uz saikni ar attiecīgo teritoriālo vienību;

| d) | visas atsauces uz piesaistes kritēriju valstij attiecīgos gadījumos ir jāsaprot kā atsauces uz piesaistes kritēriju attiecīgajai teritoriālajai vienībai. |
| --- | --- |

d)

visas atsauces uz piesaistes kritēriju valstij attiecīgos gadījumos ir jāsaprot kā atsauces uz piesaistes kritēriju attiecīgajai teritoriālajai vienībai.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta Līgumslēdzējai valstij, kurā ir divas vai vairākas teritoriālās vienības ar dažādām tiesību sistēmām, nav pienākuma piemērot Konvenciju situācijām, kas saistītas tikai ar šādām dažādām teritoriālām vienībām.

3.   Teritoriālās vienības tiesai Līgumslēdzējā valstī, kurā ir divas vai vairākas teritoriālās vienības ar dažādām tiesību sistēmām, nav pienākuma atzīt vai izpildīt citā Līgumslēdzējā valstī pasludinātu spriedumu tikai tāpēc, ka spriedums saskaņā ar šo Konvenciju ir atzīts vai izpildīts citā šīs pašas Līgumslēdzējas valsts teritoriālajā vienībā.

4.   Šo pantu nepiemēro reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām.

23. pants

Attiecības ar citiem starptautiskiem instrumentiem

1.   Šo Konvenciju pēc iespējas interpretē kā atbilstīgu citiem Līgumslēdzējās valstīs spēkā esošiem līgumiem neatkarīgi no tā, vai tie noslēgti pirms vai pēc šīs Konvencijas.

2.   Šī Konvencija neietekmē to, kā Līgumslēdzēja valsts piemēro līgumu, kas noslēgts pirms Konvencijas.

3.   Šī Konvencija neietekmē to, ka Līgumslēdzēja valsts piemēro pēc Konvencijas noslēgtu līgumu attiecībā uz Līgumslēdzējas valsts, kas arī ir minētā līguma Puse, tiesas pieņemta sprieduma atzīšanu vai izpildi. Nekas citā līgumā neietekmē 6. pantā noteiktās saistības pret Līgumslēdzējām valstīm, kas nav minētā līguma Puses.

4.   Šī Konvencija neietekmē reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, kas ir šīs Konvencijas Puse, noteikumu piemērošanu attiecībā uz tāda sprieduma atzīšanu vai izpildi, ko pieņēmusi tādas Līgumslēdzējas valsts tiesa, kas ir arī reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas dalībvalsts, ja:

| a) | noteikumi tika pieņemti pirms šīs Konvencijas noslēgšanas; vai |
| --- | --- |

a)

noteikumi tika pieņemti pirms šīs Konvencijas noslēgšanas; vai

| b) | noteikumi tika pieņemti pēc šīs Konvencijas noslēgšanas, ciktāl tie neietekmē 6. pantā noteiktās saistības pret Līgumslēdzējām valstīm, kas nav reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas dalībvalstis. |
| --- | --- |

b)

noteikumi tika pieņemti pēc šīs Konvencijas noslēgšanas, ciktāl tie neietekmē 6. pantā noteiktās saistības pret Līgumslēdzējām valstīm, kas nav reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas dalībvalstis.

IV NODAĻA

NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

24. pants

Parakstīšana, ratifikācija, pieņemšana, apstiprināšana vai pievienošanās

1.   Šo Konvenciju var parakstīt visas valstis.

2.   Šī Konvencija parakstītājvalstīm ir jāratificē, jāpieņem vai jāapstiprina.

3.   Šai Konvencijai var pievienoties visas valstis.

4.   Ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās aktus deponē Konvencijas depozitāram Nīderlandes Karalistes Ārlietu ministrijā.

25. pants

Deklarācijas attiecībā uz valstīm ar vairākām tiesību sistēmām

1.   Ja valstī ir divas vai vairākas teritoriālās vienības, kurās saistībā ar jautājumiem, uz ko attiecas šī Konvencija, piemēro dažādas tiesību sistēmas, tad šāda valsts var deklarēt, ka Konvencija attiecas uz visām tās teritoriālajām vienībām vai tikai uz vienu vai vairākām teritoriālajām vienībām. Šādā deklarācijā skaidri jānorāda tās teritoriālās vienības, uz kurām attiecas Konvencija.

2.   Ja valsts neiesniedz šajā pantā paredzēto deklarāciju, Konvenciju piemēro visām minētās valsts teritoriālajām vienībām.

3.   Šo pantu nepiemēro reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām.

26. pants

Reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas

1.   Reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, kuru veido tikai suverēnas valstis un kura ir kompetenta attiecībā uz dažiem vai visiem Konvencijā iekļautajiem jautājumiem, var parakstīt, pieņemt, apstiprināt Konvenciju vai tai pievienoties. Reģionālajai ekonomiskās integrācijas organizācijai šādā gadījumā ir tādas pašas tiesības kā Līgumslēdzējai valstij tādā apmērā, kādā organizācijai ir kompetence attiecībā uz jautājumiem, ko reglamentē šī Konvencija.

2.   Reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, parakstot, pieņemot vai apstiprinot Konvenciju vai tai pievienojoties, rakstiski paziņo depozitāram, attiecībā uz kādiem šajā Konvencijā iekļautajiem jautājumiem šīs organizācijas dalībvalstis ir nodevušas tai savu kompetenci. Organizācija nekavējoties rakstiski paziņo depozitāram par visām izmaiņām, kas attiecas uz tās kompetenci, kā norādīts pēdējā saskaņā ar šo punktu sniegtajā paziņojumā.

3.   Saistībā ar Konvencijas stāšanos spēkā neņem vērā aktu, ko depozitāram deponē reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, izņemot, ja reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija saskaņā ar 27. panta 1. punktu deklarē, kas tās dalībvalstis nebūs šīs Konvencijas Puses.

4.   Visas atsauces uz “Līgumslēdzēju valsti” vai “valsti” šajā Konvencijā attiecīgos gadījumos vienlīdz attiecas uz reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju.

27. pants

Reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas kā Līgumslēdzēja puse bez tās dalībvalstīm

1.   Parakstīšanas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās laikā reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija var sniegt deklarāciju, ka tā ir kompetenta rīkoties attiecībā uz visiem šajā Konvencijā ietvertajiem jautājumiem, un Konvencija būs saistoša tās dalībvalstīm tāpēc, ka Konvenciju parakstījusi, pieņēmusi, apstiprinājusi vai tai pievienojusies minētā organizācija, kaut arī dalībvalstis nebūs šīs Konvencijas Puses.

2.   Ja reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija sniedz deklarāciju saskaņā ar šā panta 1. punktu, visas atsauces uz “Līgumslēdzēju valsti” vai “valsti” šajā Konvencijā attiecīgos gadījumos vienlīdz attiecas uz organizācijas dalībvalstīm.

28. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šī Konvencija stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad beidzies termiņš, kurā var sniegt paziņojumu saskaņā ar 29. panta 2. punktu attiecībā uz otro valsti, kas ir deponējusi 24. pantā minēto ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu.

2.   Pēc tam šī Konvencija stājas spēkā:

| a) | attiecībā uz katru valsti pēc Konvencijas ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad beidzies laikposms, kurā var sniegt paziņojumus saskaņā ar 29. panta 2. punktu attiecībā uz minēto valsti; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz katru valsti pēc Konvencijas ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad beidzies laikposms, kurā var sniegt paziņojumus saskaņā ar 29. panta 2. punktu attiecībā uz minēto valsti;

| b) | attiecībā uz teritoriālo vienību, kurai Konvenciju piemēro saskaņā ar 25. pantu, pēc tam, kad Konvencija ir stājusies spēkā attiecībā uz valsti, kas sniedz deklarāciju, tā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājuši trīs mēneši no minētajā pantā minētās deklarācijas paziņošanas. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz teritoriālo vienību, kurai Konvenciju piemēro saskaņā ar 25. pantu, pēc tam, kad Konvencija ir stājusies spēkā attiecībā uz valsti, kas sniedz deklarāciju, tā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājuši trīs mēneši no minētajā pantā minētās deklarācijas paziņošanas.

29. pants

Attiecību nodibināšana saskaņā ar Konvenciju

1.   Šī Konvencija ir spēkā starp divām Līgumslēdzējām valstīm tikai tad, ja neviena no tām nav paziņojusi depozitāram par otru saskaņā ar 2. vai 3. punktu. Ja šāda paziņojuma nav, Konvencija stājas spēkā starp divām Līgumslēdzējām valstīm no tā mēneša pirmās dienas, kas seko tā laikposma beigām, kurā var sniegt paziņojumus.

2.   Līgumslēdzēja valsts 12 mēnešu laikā pēc 32. panta a) punktā minētā depozitāra paziņojuma dienas var paziņot depozitāram, ka tas, ka cita valsts ratificē, pieņem, apstiprina Konvenciju vai pievienojas tai, nenozīmē attiecību starp abām valstīm nodibināšanu saskaņā ar šo Konvenciju.

3.   Valsts, deponēdama savu instrumentu saskaņā ar 24. panta 4. punktu, var paziņot depozitāram, ka tas, ka tā ratificē, pieņem, apstiprina Konvenciju vai pievienojas tai, nenozīmē attiecību nodibināšanu ar Līgumslēdzēju valsti saskaņā ar šo Konvenciju.

4.   Līgumslēdzēja valsts jebkurā laikā var atsaukt paziņojumu, ko tā sniegusi saskaņā ar 2. vai 3. punktu. Šāda atsaukšana stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši pēc paziņošanas dienas.

30. pants

Deklarācijas

1.   Deklarācijas, kas minētas 14., 17., 18., 19. un 25. pantā, var sniegt parakstīšanas, ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās laikā vai jebkurā laikā pēc tam; tās var jebkurā laikā grozīt vai atsaukt.

2.   Deklarācijas, grozījumus un atsaukumus paziņo depozitāram.

3.   Deklarācija, kas iesniegta parakstot, ratificējot, pieņemot, apstiprinot vai pievienojoties, stājas spēkā vienlaicīgi ar šīs Konvencijas stāšanos spēkā attiecībā uz atbilstīgo valsti.

4.   Vēlāk iesniegta deklarācija un visi deklarācijas grozījumi vai atsaukumi stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājuši trīs mēneši no dienas, kad depozitārs ir saņēmis paziņojumu.

5.   Deklarācija, kas iesniegta vēlāk, un deklarācijas grozīšana vai atsaukšana neattiecas uz spriedumiem, kas izriet no tiesvedībām, kuras izcelsmes tiesā jau ir ierosinātas, kad deklarācija stājas spēkā.

31. pants

Darbības izbeigšana

1.   Šīs Konvencijas Līgumslēdzēja valsts var denonsēt to, iesniedzot depozitāram rakstisku paziņojumu. Denonsēšanu var ierobežoti attiecināt uz atsevišķām teritoriālajām vienībām ar neunitāru tiesību sistēmu, kurām piemēro šo Konvenciju.

2.   Denonsēšana stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši 12 mēneši no dienas, kad depozitārs saņem paziņojumu. Ja paziņojumā ir norādīts ilgāks denonsēšanas spēkā stāšanās termiņš, denonsēšana stājas spēkā pēc tam, kad ir beidzies šāds ilgāks termiņš no dienas, kad depozitārs saņem paziņojumu.

32. pants

Depozitāra paziņojumi

Depozitārs paziņo Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences dalībniekiem un citām valstīm un reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām, kas parakstījušas, pieņēmušas, apstiprinājušas vai pievienojušās šai Konvencijai saskaņā ar 24., 26. un 27. pantu, par:

| a) | parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu, apstiprināšanu vai pievienošanos, kas minēta 24., 26. un 27. pantā; |
| --- | --- |

a)

parakstīšanu, ratifikāciju, pieņemšanu, apstiprināšanu vai pievienošanos, kas minēta 24., 26. un 27. pantā;

| b) | dienu, kad Konvencija saskaņā ar 28. pantu stājas spēkā; |
| --- | --- |

b)

dienu, kad Konvencija saskaņā ar 28. pantu stājas spēkā;

| c) | paziņojumiem, deklarācijām, deklarāciju grozījumiem un atsaukumiem, kas minēti 26., 27., 29. un 30. pantā; un |
| --- | --- |

c)

paziņojumiem, deklarācijām, deklarāciju grozījumiem un atsaukumiem, kas minēti 26., 27., 29. un 30. pantā; un

| d) | denonsēšanu, kas minēta 31. pantā. |
| --- | --- |

d)

denonsēšanu, kas minēta 31. pantā.

To apliecinot, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo Konvenciju.

Hāgā 2019. gada 2. jūlijā angļu un franču valodā vienā eksemplārā, kuru deponē Nīderlandes Karalistes valdības arhīvos un kura apliecinātas kopijas pa diplomātiskiem kanāliem nosūta katrai Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences dalībvalstij, kas tāda ir konferences divdesmit otrās sesijas dienā, kā arī katrai valstij, kas piedalījās minētajā sesijā; abi teksti ir vienlīdz autentiski.

---

REGULAS

| 14.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/16

---

PADOMES REGULA (ES) 2022/1207

(2022. gada 12. jūlijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu Horvātijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 140. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 974/98 (2) paredz to dalībvalstu valūtu aizstāšanu ar euro, kuras ir izpildījušas euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus, kad Kopiena sāka ekonomiskās un monetārās savienības trešo posmu. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 974/98 (2) paredz to dalībvalstu valūtu aizstāšanu ar euro, kuras ir izpildījušas euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus, kad Kopiena sāka ekonomiskās un monetārās savienības trešo posmu.

| (2) | Saskaņā ar 2012. gada Pievienošanās akta 5. pantu Horvātija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kas definēts Līguma 139. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2012. gada Pievienošanās akta 5. pantu Horvātija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kas definēts Līguma 139. panta 1. punktā.

| (3) | Ievērojot Padomes Lēmumu (ES) 2022/1211 (3) Horvātija izpilda euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus, un no 2023. gada 1. janvāra ir jāatceļ izņēmuma statuss attiecībā uz Horātiju. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot Padomes Lēmumu (ES) 2022/1211 (3) Horvātija izpilda euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus, un no 2023. gada 1. janvāra ir jāatceļ izņēmuma statuss attiecībā uz Horātiju.

| (4) | Lai Horvātijā ieviestu euro, uz šo dalībvalsti ir jāattiecina spēkā esošie euro ieviešanas noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 974/98. |
| --- | --- |

(4)

Lai Horvātijā ieviestu euro, uz šo dalībvalsti ir jāattiecina spēkā esošie euro ieviešanas noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 974/98.

| (5) | Horvātijas Nacionālajā euro nomaiņas plānā ir paredzēts, ka euro banknotēm un monētām būtu jākļūst par minētās dalībvalsts likumīgo maksāšanas līdzekli dienā, kad euro tiek ieviests par tās valūtu. Attiecīgi euro pieņemšanas diena un skaidras naudas nomaiņas dienai vajadzētu būt 2023. gada 1. janvārim. “Pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periods nebūtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Horvātijas Nacionālajā euro nomaiņas plānā ir paredzēts, ka euro banknotēm un monētām būtu jākļūst par minētās dalībvalsts likumīgo maksāšanas līdzekli dienā, kad euro tiek ieviests par tās valūtu. Attiecīgi euro pieņemšanas diena un skaidras naudas nomaiņas dienai vajadzētu būt 2023. gada 1. janvārim. “Pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periods nebūtu jāpiemēro.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 974/98, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 974/98,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 974/98 pielikumā iekļauj šādu ierakstu starp ierakstiem attiecībā uz Franciju un Īriju:

| “Horvātija | 2023. gada 1. janvāris | 2023. gada 1. janvāris | Nē” |
| --- | --- | --- | --- |

“Horvātija

2023. gada 1. janvāris

2023. gada 1. janvāris

Nē”

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2023. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  
  2022. gada 4. jūlijs atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 974/98 (1998. gada 3. maijs) par euro ieviešanu (OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2022/1211 (2022. gada 12. jūlijs) par euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 31. lappusi).

3

---

| 14.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/18

---

PADOMES REGULA (ES) 2022/1208

(2022. gada 12. jūlijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2866/98 attiecībā uz euro maiņas kursu Horvātijai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 140. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 2866/98 (2) nosaka maiņas kursu starp euro un to dalībvalstu valūtām, kuras pieņem euro, no 1999. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 2866/98 (2) nosaka maiņas kursu starp euro un to dalībvalstu valūtām, kuras pieņem euro, no 1999. gada 1. janvāra.

| (2) | Saskaņā ar 2012. gada Pievienošanās akta 5. pantu Horvātija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu Līguma par Eiropas Savienības darbību 139. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2012. gada Pievienošanās akta 5. pantu Horvātija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu Līguma par Eiropas Savienības darbību 139. panta 1. punkta izpratnē.

| (3) | Ievērojot Padomes Lēmumu (ES) 2022/1211 (3) attiecībā uz euro ievešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī, Horvātija ir izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus un no 2023. gada 1. janvāra tiek atcelts Horvātijas izņēmuma statuss. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot Padomes Lēmumu (ES) 2022/1211 (3) attiecībā uz euro ievešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī, Horvātija ir izpildījusi euro ieviešanai nepieciešamos nosacījumus un no 2023. gada 1. janvāra tiek atcelts Horvātijas izņēmuma statuss.

| (4) | Euro ieviešanai Horvātijā ir jāpieņem maiņas kurss starp euro un Horvātijas kunu. Šis maiņas kurss būtu jānosaka 7,53450 kunas par 1 euro, kas atbilst pašreizējam centrālajam kunas kursam valūtas maiņas mehānismā (VKM II). |
| --- | --- |

(4)

Euro ieviešanai Horvātijā ir jāpieņem maiņas kurss starp euro un Horvātijas kunu. Šis maiņas kurss būtu jānosaka 7,53450 kunas par 1 euro, kas atbilst pašreizējam centrālajam kunas kursam valūtas maiņas mehānismā (VKM II).

| (5) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2866/98, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2866/98,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2866/98 1. pantā starp Francijas frankam un Īrijas mārciņai piemērojamo maiņas kursu iekļauj šādu rindu:

“= 7,53450 Horvātijas kunas”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2023. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  
  2022. gada 4. jūlija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2866/98 (1998. gada 31. decembris) par maiņas kursu starp euro un to dalībvalstu valūtām, kuras pieņem euro (OV L 359, 31.12.1998., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2022/1211 (2022. gada 12. jūlijs) par euro ievešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 31.. lappusi).

3

---

| 14.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/19

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/1209

(2022. gada 5. maijs),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 papildina attiecībā uz administratīvo soda naudu piemērošanas procedūru un to aprēķināšanas un iekasēšanas metodēm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (1), jo īpaši tās 85. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lēmums par administratīvās soda naudas piemērošanu ekonomikas dalībniekam, atbalstot korektīvos un ierobežojošos pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) 2018/858 85. pantu, būtu jāpieņem Komisijai pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm un attiecīgo ekonomikas dalībnieku vai ekonomikas dalībniekiem saskaņā ar Regulas (ES) 2018/858 53. panta 6. punktu, un tas būtu jāatspoguļo lēmumā par korektīvo un ierobežojošo pasākumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(1)

Lēmums par administratīvās soda naudas piemērošanu ekonomikas dalībniekam, atbalstot korektīvos un ierobežojošos pasākumus saskaņā ar Regulas (ES) 2018/858 85. pantu, būtu jāpieņem Komisijai pēc apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm un attiecīgo ekonomikas dalībnieku vai ekonomikas dalībniekiem saskaņā ar Regulas (ES) 2018/858 53. panta 6. punktu, un tas būtu jāatspoguļo lēmumā par korektīvo un ierobežojošo pasākumu piemērošanu.

| (2) | Ir nepieciešams noteikt konkrētas procesuālās darbības, ja Komisija plāno piemērot administratīvās soda naudas, lai atbalstītu korektīvos un ierobežojošos pasākumus, pamatojoties uz Regulas (ES) 2018/858 53. panta 6. punktā noteikto procedūru. Īpaši svarīgi ir garantēt tiesības tikt uzklausītam un tiesības iepazīties ar lietas materiāliem, piešķirot ekonomikas dalībniekam piekļuvi attiecīgajai informācijai un tiesības iesniegt savus apsvērumus kopā ar pierādījumiem, kas vajadzīgi, lai pamatotu šādus apsvērumus saistībā ar paredzēto administratīvās soda naudas piemērošanu. Turklāt ir jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to datu pienācīgu aizsardzību, kurus ekonomikas dalībnieki uzskata par konfidenciāliem. |
| --- | --- |

(2)

Ir nepieciešams noteikt konkrētas procesuālās darbības, ja Komisija plāno piemērot administratīvās soda naudas, lai atbalstītu korektīvos un ierobežojošos pasākumus, pamatojoties uz Regulas (ES) 2018/858 53. panta 6. punktā noteikto procedūru. Īpaši svarīgi ir garantēt tiesības tikt uzklausītam un tiesības iepazīties ar lietas materiāliem, piešķirot ekonomikas dalībniekam piekļuvi attiecīgajai informācijai un tiesības iesniegt savus apsvērumus kopā ar pierādījumiem, kas vajadzīgi, lai pamatotu šādus apsvērumus saistībā ar paredzēto administratīvās soda naudas piemērošanu. Turklāt ir jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to datu pienācīgu aizsardzību, kurus ekonomikas dalībnieki uzskata par konfidenciāliem.

| (3) | Jānosaka administratīvo soda naudu aprēķināšanas metode atkarībā no neatbilstības smaguma. Šī metode ekonomikas dalībniekiem būtu jāzina iepriekš. Administratīvajām soda naudām vajadzētu būt atturošām, lai atturētu ekonomikas dalībniekus no Regulas (ES) 2018/858 prasību pārkāpšanas, un tām vajadzētu būt samērīgām ar pārkāpuma smagumu. Tā kā administratīvās soda naudas ir jāpiemēro par neatbilstīgu transportlīdzekli, sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību, būtu attiecīgi jāapsver soda naudas aprēķināšanas kritēriji. Aprēķinot administratīvās soda naudas, būtu jāņem vērā jebkura nepamatota ekonomiska priekšrocība, kas iegūta, pārdodot vai izplatot neatbilstīgu transportlīdzekli, kas varētu izkropļot konkurenci attiecībā pret citiem ekonomikas dalībniekiem, kuri ievēro noteikumus. Novērtējot neatbilstības smagumu, būtu jāņem vērā arī jebkādi zaudējumi, kas radušies patērētājiem, tostarp transportlīdzekļa veiktspējas izmaiņas, kas radušās neatbilstības dēļ, jo šāda neatbilstība var mazināt patērētāju veselības aizsardzību un drošību, kas paredzēta minētajā regulā. Tāpat soda naudu summai būtu jābūt samērīgai ar Savienības tirgū reģistrēto neatbilstīgo transportlīdzekļu skaitu vai ar neatbilstīgo sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību skaitu, kas darītas pieejamas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(3)

Jānosaka administratīvo soda naudu aprēķināšanas metode atkarībā no neatbilstības smaguma. Šī metode ekonomikas dalībniekiem būtu jāzina iepriekš. Administratīvajām soda naudām vajadzētu būt atturošām, lai atturētu ekonomikas dalībniekus no Regulas (ES) 2018/858 prasību pārkāpšanas, un tām vajadzētu būt samērīgām ar pārkāpuma smagumu. Tā kā administratīvās soda naudas ir jāpiemēro par neatbilstīgu transportlīdzekli, sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību, būtu attiecīgi jāapsver soda naudas aprēķināšanas kritēriji. Aprēķinot administratīvās soda naudas, būtu jāņem vērā jebkura nepamatota ekonomiska priekšrocība, kas iegūta, pārdodot vai izplatot neatbilstīgu transportlīdzekli, kas varētu izkropļot konkurenci attiecībā pret citiem ekonomikas dalībniekiem, kuri ievēro noteikumus. Novērtējot neatbilstības smagumu, būtu jāņem vērā arī jebkādi zaudējumi, kas radušies patērētājiem, tostarp transportlīdzekļa veiktspējas izmaiņas, kas radušās neatbilstības dēļ, jo šāda neatbilstība var mazināt patērētāju veselības aizsardzību un drošību, kas paredzēta minētajā regulā. Tāpat soda naudu summai būtu jābūt samērīgai ar Savienības tirgū reģistrēto neatbilstīgo transportlīdzekļu skaitu vai ar neatbilstīgo sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību skaitu, kas darītas pieejamas Savienības tirgū.

| (4) | Aprēķinot administratīvās soda naudas, būtu pienācīgi jāņem vērā pārkāpuma smagums un sekas, kā arī atbildību pastiprinoši un mīkstinoši faktori, un soda naudām būtu jābūt tādām, lai tās tiktu uztvertas kā atturošas, samērīgas un atsvērtu neatbilstības sniegtos ieguvumus. Pie atbildību pastiprinošiem faktoriem būtu jāiekļauj ietekme uz drošību, veselību un vidi, jo augsta drošības, veselības un vides aizsardzības līmeņa nodrošināšana ir noteikta kā Regulas (ES) 2018/858 mērķis. Nosakot stingru sodu sistēmu Savienības līmenī, kas ar sankciju palīdzību attur no neatbilstībām, kuras negatīvi ietekmē transportlīdzeklī esošo personu un citu ceļu satiksmes dalībnieku drošību un cilvēku veselības un vides aizsardzību, būtu jāveicina minēto mērķu sasniegšana. Aprēķinot administratīvo soda naudu, par atbildību mīkstinošiem elementiem ir jāuzskata ekonomikas dalībnieka sadarbības pakāpe, ieskaitot ekonomikas dalībnieka veiktās korektīvās darbības. |
| --- | --- |

(4)

Aprēķinot administratīvās soda naudas, būtu pienācīgi jāņem vērā pārkāpuma smagums un sekas, kā arī atbildību pastiprinoši un mīkstinoši faktori, un soda naudām būtu jābūt tādām, lai tās tiktu uztvertas kā atturošas, samērīgas un atsvērtu neatbilstības sniegtos ieguvumus. Pie atbildību pastiprinošiem faktoriem būtu jāiekļauj ietekme uz drošību, veselību un vidi, jo augsta drošības, veselības un vides aizsardzības līmeņa nodrošināšana ir noteikta kā Regulas (ES) 2018/858 mērķis. Nosakot stingru sodu sistēmu Savienības līmenī, kas ar sankciju palīdzību attur no neatbilstībām, kuras negatīvi ietekmē transportlīdzeklī esošo personu un citu ceļu satiksmes dalībnieku drošību un cilvēku veselības un vides aizsardzību, būtu jāveicina minēto mērķu sasniegšana. Aprēķinot administratīvo soda naudu, par atbildību mīkstinošiem elementiem ir jāuzskata ekonomikas dalībnieka sadarbības pakāpe, ieskaitot ekonomikas dalībnieka veiktās korektīvās darbības.

| (5) | Lai atvieglotu administratīvo soda naudu samaksu, ir jānosaka to iekasēšanas metode. Minēto soda naudu iekasēšana būtu jāveic saskaņā ar noteikumiem par Savienības iestāžu piemēroto soda naudu, citu sodu vai sankciju atgūšanu, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (2), |
| --- | --- |

(5)

Lai atvieglotu administratīvo soda naudu samaksu, ir jānosaka to iekasēšanas metode. Minēto soda naudu iekasēšana būtu jāveic saskaņā ar noteikumiem par Savienības iestāžu piemēroto soda naudu, citu sodu vai sankciju atgūšanu, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Procedūra

1.   Pirms Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2018/858 85. panta 1. punktu saistībā ar 53. pantu piemēro ekonomikas dalībniekam administratīvo soda naudu, tā rakstiski paziņo ekonomikas dalībniekam un attiecīgajām dalībvalstīm par savu nodomu piemērot administratīvo soda naudu un norāda šāda nodoma iemeslus.

2.   Ekonomikas dalībniekam un attiecīgajām dalībvalstīm pēc paziņojuma saskaņā ar 1. punktu tiek dotas ne mazāk kā 30 dienas, lai rakstiski iesniegtu Komisijai savus apsvērumus. Neskarot 4. punktu, rakstiskus apsvērumus, kas saņemti pēc minētā termiņa beigām, neņem vērā.

3.   Ekonomikas dalībnieks un attiecīgās dalībvalstis rakstiskajos apsvērumos Komisijai var pievienot jebkādus pierādījumus, lai pamatotu savus apsvērumus.

4.   Pēc tam, kad ekonomikas dalībnieks un attiecīgās dalībvalstis ir iesniegušas rakstiskus apsvērumus, Komisija ar pamatotu pieprasījumu var pieprasīt papildu informāciju termiņā, kas jānosaka pieprasījumā un kas nav īsāks par 15 dienām.

5.   Izņēmuma gadījumos, ja Komisija pieprasa papildu informāciju, tā var uzaicināt ekonomikas dalībnieku un attiecīgās dalībvalstis mutiski paust savu nostāju sanāksmē pēc 1. līdz 4. punktā minētās procedūras rakstiskās daļas pabeigšanas.

2. pants

Konfidencialitāte

1.   Ekonomikas dalībnieki, kas iesniedz informāciju saskaņā ar 1. pantu, norāda, kuru sevis iesniegto informāciju tie uzskata par konfidenciālu, un konfidencialitātes iemeslus, kā arī vajadzības gadījumā līdz Komisijas noteiktajam termiņam iesniedz atsevišķu nekonfidenciālu tā dokumenta versiju, kurā ir šī informācija.

2.   Ja ekonomikas dalībnieks nav norādījis, ka uzskata kādu informāciju par konfidenciālu, Komisija var uzskatīt, ka iesniegtā informācija nesatur konfidenciālu informāciju.

3.   Nekas šajā pantā neliedz Komisijai izmantot iesniegto informāciju, lai pierādītu neatbilstību.

3. pants

Administratīvo soda naudu aprēķināšanas metode

1.   Lai aprēķinātu administratīvo soda naudu summu, Komisija aplēš šādas summas:

| a) | ekonomiskās priekšrocības vai citas priekšrocības, ko ekonomikas dalībnieks guvis neatbilstības rezultātā; |
| --- | --- |

a)

ekonomiskās priekšrocības vai citas priekšrocības, ko ekonomikas dalībnieks guvis neatbilstības rezultātā;

| b) | ja iespējams, neatbilstības rezultātā patērētājiem nodarītie zaudējumi. |
| --- | --- |

b)

ja iespējams, neatbilstības rezultātā patērētājiem nodarītie zaudējumi.

Šādi novērtētās priekšrocības un zaudējumi ir pamats administratīvo soda naudu aprēķināšanai. Ja ekonomikas dalībnieka gūtā priekšrocība ir arī zaudējums patērētājiem, to ņem vērā tikai vienreiz.

Pamatojoties uz a) un b) apakšpunktā minētajām summām, administratīvās soda naudas aprēķina, ņemot vērā Savienības tirgū reģistrēto neatbilstīgo transportlīdzekļu skaitu vai attiecīgo neatbilstīgo sistēmu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību skaitu, kas darītas pieejamas Savienības tirgū.

2.   Aprēķinot administratīvo soda naudu summu, Komisija ņem vērā atbildību pastiprinošus vai mīkstinošus faktorus un citus faktorus.

3.   2. punktā minētie atbildību pastiprinošie faktori ietver šādus elementus:

| a) | ietekme uz cilvēku veselību un drošību vai negatīva ietekme uz vidi, ko rada transportlīdzekļa veiktspējas prasību pazemināšana; |
| --- | --- |

a)

ietekme uz cilvēku veselību un drošību vai negatīva ietekme uz vidi, ko rada transportlīdzekļa veiktspējas prasību pazemināšana;

| b) | ekonomikas dalībnieka nolaidības vai nodoma pakāpe, tostarp jebkādi ekonomikas dalībnieka mēģinājumi slēpt vai noklusēt neatbilstības konstatēšanai būtisku informāciju; |
| --- | --- |

b)

ekonomikas dalībnieka nolaidības vai nodoma pakāpe, tostarp jebkādi ekonomikas dalībnieka mēģinājumi slēpt vai noklusēt neatbilstības konstatēšanai būtisku informāciju;

| c) | ekonomikas dalībnieka nepamatots atteikums sniegt Komisijas pieprasīto informāciju vai pierādījumus. |
| --- | --- |

c)

ekonomikas dalībnieka nepamatots atteikums sniegt Komisijas pieprasīto informāciju vai pierādījumus.

4.   2. punktā minētie atbildību mīkstinošie faktori ietver šādus elementus:

| a) | ekonomikas dalībnieka centieni un sadarbība neatbilstības atklāšanā; |
| --- | --- |

a)

ekonomikas dalībnieka centieni un sadarbība neatbilstības atklāšanā;

| b) | pēc ekonomikas dalībnieka pašiniciatīvas veiktie korektīvie pasākumi, tostarp to operativitāte; |
| --- | --- |

b)

pēc ekonomikas dalībnieka pašiniciatīvas veiktie korektīvie pasākumi, tostarp to operativitāte;

| c) | jebkurš cits pamatots un būtisks atbildību mīkstinošs faktors, ko ekonomikas dalībnieks ir pierādījis ar atbilstošiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

c)

jebkurš cits pamatots un būtisks atbildību mīkstinošs faktors, ko ekonomikas dalībnieks ir pierādījis ar atbilstošiem pierādījumiem.

5.   Citi 2. punktā minētie faktori ietver neatbilstības atkārtošanos, biežumu vai ilgumu, kā arī citas Savienības vai valsts līmenī piemērotās sankcijas par ES tipa apstiprinājuma noteikumu neievērošanu 10 gadu laikā pirms neatbilstības konstatēšanas.

6.   Galīgo administratīvo soda naudu, kas izteikta EUR, nosaka tādā apmērā, kas nodrošina tās iedarbīgumu, samērīgumu un atturošo ietekmi.

4. pants

Administratīvo soda naudu iekasēšanas metodes

Administratīvās soda naudas jāsamaksā triju mēnešu laikā no dienas, kad parādniekam paziņots Komisijas lēmums, skaitot no paziņojuma vēstules saņemšanas dienas. Šīs soda naudas iekasē saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 107. un 108. pantu. Maksājuma termiņa pagarinājumu var piešķirt saskaņā ar minētās regulas 104. pantu.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 5. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

2

---

| 14.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1210

(2022. gada 13. jūlijs),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 596/2014 piemērošanai attiecībā uz iekšējās informācijas turētāju sarakstu formātu un to atjaunināšanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula), kas grozīta ar Regulu (ES) 2019/2115 attiecībā uz MVU izaugsmes tirgu izmantošanas veicināšanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (1), un jo īpaši tās 18. panta 6. punkta sesto daļu un 18. panta 9. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. pantu emitentiem, emisijas kvotu tirgus dalībniekiem, izsoļu platformām, izsoļu rīkotājiem un izsoļu uzraugiem vai citām personām, kas rīkojas to uzdevumā vai uz to rēķina, ir jāsastāda iekšējās informācijas turētāju saraksti un tie pastāvīgi jāatjaunina, ievērojot precīzu formātu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. pantu emitentiem, emisijas kvotu tirgus dalībniekiem, izsoļu platformām, izsoļu rīkotājiem un izsoļu uzraugiem vai citām personām, kas rīkojas to uzdevumā vai uz to rēķina, ir jāsastāda iekšējās informācijas turētāju saraksti un tie pastāvīgi jāatjaunina, ievērojot precīzu formātu.

| (2) | Precīza formāta noteikšanai, tai skaitā standarta veidņu izmantošanai, vajadzētu veicināt to, ka tiek vienādi piemērota Regulā (ES) Nr. 596/2014 noteiktā prasība sastādīt un atjaunināt iekšējās informācijas turētāju sarakstus. Tai arī būtu jānodrošina, ka kompetento iestāžu rīcībā ir informācija, kas vajadzīga, lai izpildītu pienākumu aizsargāt finanšu tirgu integritāti un izmeklētu iespējamus tirgus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus. |
| --- | --- |

(2)

Precīza formāta noteikšanai, tai skaitā standarta veidņu izmantošanai, vajadzētu veicināt to, ka tiek vienādi piemērota Regulā (ES) Nr. 596/2014 noteiktā prasība sastādīt un atjaunināt iekšējās informācijas turētāju sarakstus. Tai arī būtu jānodrošina, ka kompetento iestāžu rīcībā ir informācija, kas vajadzīga, lai izpildītu pienākumu aizsargāt finanšu tirgu integritāti un izmeklētu iespējamus tirgus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus.

| (3) | Tā kā vienības ietvaros vienā un tajā pašā laikā var pastāvēt dažāda iekšējā informācija, iekšējās informācijas turētāju sarakstos būtu precīzi jānorāda konkrētā iekšējā informācija, kura ir bijusi pieejama attiecīgajā vienībā strādājošām personām. Tādēļ iekšējās informācijas turētāju sarakstos būtu jānorāda, kāda ir konkrētā iekšējā informācija (kas var ietvert informāciju, kura attiecas uz darījumu, projektu, notikumu – tostarp korporatīvu vai finansiālu –, finanšu pārskatu vai brīdinājuma par peļņu publicēšanu). Šajā nolūkā iekšējās informācijas turētāju sarakstiem vajadzētu būt sadalītiem iedaļās, katrai konkrētai iekšējai informācijai paredzot atsevišķu iedaļu. Katrā iedaļā būtu jānorāda visas personas, kurām ir piekļuve vienai un tai pašai konkrētajai iekšējai informācijai. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā vienības ietvaros vienā un tajā pašā laikā var pastāvēt dažāda iekšējā informācija, iekšējās informācijas turētāju sarakstos būtu precīzi jānorāda konkrētā iekšējā informācija, kura ir bijusi pieejama attiecīgajā vienībā strādājošām personām. Tādēļ iekšējās informācijas turētāju sarakstos būtu jānorāda, kāda ir konkrētā iekšējā informācija (kas var ietvert informāciju, kura attiecas uz darījumu, projektu, notikumu – tostarp korporatīvu vai finansiālu –, finanšu pārskatu vai brīdinājuma par peļņu publicēšanu). Šajā nolūkā iekšējās informācijas turētāju sarakstiem vajadzētu būt sadalītiem iedaļās, katrai konkrētai iekšējai informācijai paredzot atsevišķu iedaļu. Katrā iedaļā būtu jānorāda visas personas, kurām ir piekļuve vienai un tai pašai konkrētajai iekšējai informācijai.

| (4) | Lai novērstu vairākkārtējus ierakstus attiecībā uz vienas un tās pašas personas persondatiem dažādās iekšējās informācijas turētāju saraksta iedaļās, vajadzētu būt iespējai šos personas datus norādīt atsevišķā pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā, kura nav saistīta ar konkrētu iekšējo informāciju. Pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā būtu jāiekļauj tikai tās personas, kurām savu funkciju vai ieņemamā amata dēļ jebkurā laikā ir piekļuve visai vienības iekšējai informācijai. |
| --- | --- |

(4)

Lai novērstu vairākkārtējus ierakstus attiecībā uz vienas un tās pašas personas persondatiem dažādās iekšējās informācijas turētāju saraksta iedaļās, vajadzētu būt iespējai šos personas datus norādīt atsevišķā pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā, kura nav saistīta ar konkrētu iekšējo informāciju. Pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā būtu jāiekļauj tikai tās personas, kurām savu funkciju vai ieņemamā amata dēļ jebkurā laikā ir piekļuve visai vienības iekšējai informācijai.

| (5) | Regula (ES) Nr. 596/2014 tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2115 (2), ar ko ieviesa mazāk stingras prasības emitentiem, kuru finanšu instrumentus ir atļauts tirgot MVU izaugsmes tirgū (MVU izaugsmes tirgus emitenti), nosakot, ka sarakstā iekļaujamas tikai tās personas, kurām savu pie emitenta veikto funkciju vai ieņemamā amata dēļ ir pastāvīga pieeja iekšējai informācijai. |
| --- | --- |

(5)

Regula (ES) Nr. 596/2014 tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2115 (2), ar ko ieviesa mazāk stingras prasības emitentiem, kuru finanšu instrumentus ir atļauts tirgot MVU izaugsmes tirgū (MVU izaugsmes tirgus emitenti), nosakot, ka sarakstā iekļaujamas tikai tās personas, kurām savu pie emitenta veikto funkciju vai ieņemamā amata dēļ ir pastāvīga pieeja iekšējai informācijai.

| (6) | Atkāpjoties no minētā noteikuma, dalībvalstis var pieprasīt, lai MVU izaugsmes tirgus emitenti savos iekšējās informācijas turētāju sarakstos iekļauj visas personas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Tomēr, ņemot vērā to, ka MVU kopumā ir mazāki cilvēkresursi un finanšu resursi, tika uzskatīts, ka ir samērīgi, ka tie izmanto tādu formātu, kas rada mazāku administratīvo slogu salīdzinājumā ar iekšējās informācijas turētāju sarakstu formātu, kurš noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un ka tie ierobežo sarakstu saturu tikai līdz tam, kas ir absolūti nepieciešams attiecīgo personu identificēšanai. Emitentu atbrīvošanai no prasības savos sarakstos saglabāt savu iekšējās informācijas turētāju privāto kontaktinformāciju vajadzētu atvieglot emitentiem iekšējās informācijas turētāju datu vākšanu un atjaunināšanu, vienlaikus neatņemot valstu kompetentajām iestādēm rīku, kas dod iespēju identificēt personas, kuras apstrādā iekšējo informāciju, un sasniegt tās, izmantojot to profesionālo kontaktinformāciju. Minētajiem emitentiem vajadzētu būt arī iespējai iekļaut iekšējās informācijas turētāju saraksta pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā to personu datus, kurām savu funkciju vai ieņemamā amata dēļ jebkurā laikā ir piekļuve visai iekšējai informācijai, nevis pievienot šādu pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju personas datus katram sarakstam par konkrētu darījumu vai notikumu. Šādu pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju sadaļu saturam būtu jāietver tikai tas, kas ir absolūti nepieciešams attiecīgo personu identificēšanai. |
| --- | --- |

(6)

Atkāpjoties no minētā noteikuma, dalībvalstis var pieprasīt, lai MVU izaugsmes tirgus emitenti savos iekšējās informācijas turētāju sarakstos iekļauj visas personas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Tomēr, ņemot vērā to, ka MVU kopumā ir mazāki cilvēkresursi un finanšu resursi, tika uzskatīts, ka ir samērīgi, ka tie izmanto tādu formātu, kas rada mazāku administratīvo slogu salīdzinājumā ar iekšējās informācijas turētāju sarakstu formātu, kurš noteikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un ka tie ierobežo sarakstu saturu tikai līdz tam, kas ir absolūti nepieciešams attiecīgo personu identificēšanai. Emitentu atbrīvošanai no prasības savos sarakstos saglabāt savu iekšējās informācijas turētāju privāto kontaktinformāciju vajadzētu atvieglot emitentiem iekšējās informācijas turētāju datu vākšanu un atjaunināšanu, vienlaikus neatņemot valstu kompetentajām iestādēm rīku, kas dod iespēju identificēt personas, kuras apstrādā iekšējo informāciju, un sasniegt tās, izmantojot to profesionālo kontaktinformāciju. Minētajiem emitentiem vajadzētu būt arī iespējai iekļaut iekšējās informācijas turētāju saraksta pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā to personu datus, kurām savu funkciju vai ieņemamā amata dēļ jebkurā laikā ir piekļuve visai iekšējai informācijai, nevis pievienot šādu pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju personas datus katram sarakstam par konkrētu darījumu vai notikumu. Šādu pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju sadaļu saturam būtu jāietver tikai tas, kas ir absolūti nepieciešams attiecīgo personu identificēšanai.

| (7) | Iekšējās informācijas turētāju sarakstā būtu jāiekļauj personas dati, kas vajadzīgi, lai identificētu iekšējās informācijas turētājus. Jebkurai personas datu apstrādei nolūkā izveidot un uzturēt iekšējās informācijas turētāju sarakstus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. pantā, būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2016/679 (3). |
| --- | --- |

(7)

Iekšējās informācijas turētāju sarakstā būtu jāiekļauj personas dati, kas vajadzīgi, lai identificētu iekšējās informācijas turētājus. Jebkurai personas datu apstrādei nolūkā izveidot un uzturēt iekšējās informācijas turētāju sarakstus, kas minēti Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. pantā, būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2016/679 (3).

| (8) | Iekšējās informācijas turētāju sarakstos būtu jāiekļauj arī dati, kas var palīdzēt kompetentajām iestādēm veikt izmeklēšanu, ātri analizēt iekšējās informācijas turētāju rīcību tirdzniecībā, konstatēt saiknes starp iekšējās informācijas turētājiem un aizdomīgos tirdzniecības darījumos iesaistītām personām un to, kādi kontakti starp tiem pastāvējuši izšķirošos brīžos. Šajā ziņā būtiski ir tālruņa numuri, jo tie ļauj kompetentajai iestādei rīkoties ātri un nepieciešamības gadījumā pieprasīt datu plūsmas ierakstus. Turklāt šādi dati būtu jāsniedz jau sākumā, lai netiktu apdraudēta izmeklēšanas integritāte, ja kompetentajai iestādei izmeklēšanas gaitā nāktos atkārtoti vērsties pie emitenta, emisijas kvotu tirgus dalībnieka, izsoļu platformas, izsoļu rīkotāja, izsoļu uzrauga vai iekšējās informācijas turētāja ar papildu informācijas pieprasījumiem. |
| --- | --- |

(8)

Iekšējās informācijas turētāju sarakstos būtu jāiekļauj arī dati, kas var palīdzēt kompetentajām iestādēm veikt izmeklēšanu, ātri analizēt iekšējās informācijas turētāju rīcību tirdzniecībā, konstatēt saiknes starp iekšējās informācijas turētājiem un aizdomīgos tirdzniecības darījumos iesaistītām personām un to, kādi kontakti starp tiem pastāvējuši izšķirošos brīžos. Šajā ziņā būtiski ir tālruņa numuri, jo tie ļauj kompetentajai iestādei rīkoties ātri un nepieciešamības gadījumā pieprasīt datu plūsmas ierakstus. Turklāt šādi dati būtu jāsniedz jau sākumā, lai netiktu apdraudēta izmeklēšanas integritāte, ja kompetentajai iestādei izmeklēšanas gaitā nāktos atkārtoti vērsties pie emitenta, emisijas kvotu tirgus dalībnieka, izsoļu platformas, izsoļu rīkotāja, izsoļu uzrauga vai iekšējās informācijas turētāja ar papildu informācijas pieprasījumiem.

| (9) | Lai nodrošinātu, ka iekšējās informācijas turētāju sarakstus pēc pieprasījuma iespējami drīz var darīt pieejamus kompetentajai iestādei un ka tos var nekavējoties atjaunināt, iekšējās informācijas turētāju saraksts būtu jāglabā elektroniskā formātā. Elektroniskajai veidlapai būtu jānodrošina iekšējās informācijas turētāju sarakstā iekļautās informācijas konfidencialitāte. Lai izvairītos no nesamērīga administratīvā sloga MVU izaugsmes tirgus emitentiem, tie var uzturēt iekšējās informācijas turētāju sarakstu elektroniskā formātā, tomēr šī prasība minētajiem emitentiem nebūtu jāpiemēro – ar nosacījumu, ka tiek nodrošināts informācijas pilnīgums, konfidencialitāte un integritāte. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu, ka iekšējās informācijas turētāju sarakstus pēc pieprasījuma iespējami drīz var darīt pieejamus kompetentajai iestādei un ka tos var nekavējoties atjaunināt, iekšējās informācijas turētāju saraksts būtu jāglabā elektroniskā formātā. Elektroniskajai veidlapai būtu jānodrošina iekšējās informācijas turētāju sarakstā iekļautās informācijas konfidencialitāte. Lai izvairītos no nesamērīga administratīvā sloga MVU izaugsmes tirgus emitentiem, tie var uzturēt iekšējās informācijas turētāju sarakstu elektroniskā formātā, tomēr šī prasība minētajiem emitentiem nebūtu jāpiemēro – ar nosacījumu, ka tiek nodrošināts informācijas pilnīgums, konfidencialitāte un integritāte.

| (10) | Lai samazinātu administratīvo slogu, kas saistīts ar iekšējās informācijas turētāju sarakstu iesniegšanu, kompetentajām iestādēm pašām būtu jānosaka konkrētie elektroniskie nosūtīšanas līdzekļi ar nosacījumu, ka minētie elektroniskie līdzekļi ļauj saglabāt sarakstu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(10)

Lai samazinātu administratīvo slogu, kas saistīts ar iekšējās informācijas turētāju sarakstu iesniegšanu, kompetentajām iestādēm pašām būtu jānosaka konkrētie elektroniskie nosūtīšanas līdzekļi ar nosacījumu, ka minētie elektroniskie līdzekļi ļauj saglabāt sarakstu konfidencialitāti.

| (11) | Skaidrības, pārredzamības un juridiskās noteiktības labad visu Regulā (ES) Nr. 596/2014 minēto iekšējās informācijas turētāju sarakstu formāti būtu jākonsolidē vienā tiesību aktā. Tādēļ šajā regulā būtu jāiekļauj gan formāts Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem iekšējās informācijas turētāju sarakstiem, gan tās pašas regulas 18. panta 6. punktā minētajiem iekšējās informācijas turētāju sarakstiem. Tādējādi Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/347 (4) būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(11)

Skaidrības, pārredzamības un juridiskās noteiktības labad visu Regulā (ES) Nr. 596/2014 minēto iekšējās informācijas turētāju sarakstu formāti būtu jākonsolidē vienā tiesību aktā. Tādēļ šajā regulā būtu jāiekļauj gan formāts Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem iekšējās informācijas turētāju sarakstiem, gan tās pašas regulas 18. panta 6. punktā minētajiem iekšējās informācijas turētāju sarakstiem. Tādējādi Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/347 (4) būtu jāatceļ.

| (12) | Notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (5) 42. panta 1. punktu, un EDAU 2021. gada 7. jūnijā sniedza atzinumu. |
| --- | --- |

(12)

Notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (5) 42. panta 1. punktu, un EDAU 2021. gada 7. jūnijā sniedza atzinumu.

| (13) | Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde. |
| --- | --- |

(13)

Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde.

| (14) | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir rīkojusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, uz kuru ir balstīta šī regula, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (6) 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas konsultāciju, |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde ir rīkojusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, uz kuru ir balstīta šī regula, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (6) 37. pantu izveidotās Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas konsultāciju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Iekšējās informācijas turētāju saraksti, kas prasīti Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 1. punktā

1.   Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 1. punktā prasītajos iekšējās informācijas turētāju sarakstos attiecībā uz katru konkrētu iekšējo informāciju iekļauj atsevišķu iedaļu, un tos sagatavo, izmantojot formātu, kas noteikts šīs regulas I pielikuma 1. veidnē.

2.   Personas datus par tām personām, kurām savu funkciju vai ieņemamā amata dēļ jebkurā laikā ir piekļuve visai iekšējai informācijai, var norādīt atsevišķi iekšējās informācijas turētāju saraksta pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā. Šo iedaļu sagatavo, izmantojot formātu, kas noteikts šīs regulas I pielikuma 2. veidnē. Sagatavojot pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju saraksta iedaļu, pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju personas datus neiekļauj 1. punktā minētajās iekšējās informācijas turētāju saraksta atsevišķajās iedaļās.

3.   Iekšējās informācijas turētāju sarakstus glabā elektroniskā formātā, kas vienmēr nodrošina, ka:

| a) | piekļuve iekšējās informācijas turētāju sarakstiem ir atļauta tikai skaidri identificētām personām, kurām šāda piekļuve ir vajadzīga to funkciju vai amata dēļ; |
| --- | --- |

a)

piekļuve iekšējās informācijas turētāju sarakstiem ir atļauta tikai skaidri identificētām personām, kurām šāda piekļuve ir vajadzīga to funkciju vai amata dēļ;

| b) | iekļautā informācija ir precīza; |
| --- | --- |

b)

iekļautā informācija ir precīza;

| c) | ir pieejamas iekšējās informācijas turētāju saraksta iepriekšējās versijas. |
| --- | --- |

c)

ir pieejamas iekšējās informācijas turētāju saraksta iepriekšējās versijas.

4.   Kompetentā iestāde savā tīmekļa vietnē norāda elektroniskos līdzekļus, ar kādiem iekšējās informācijas turētāju saraksti jānosūta kompetentajai iestādei. Minētie elektroniskie līdzekļi nodrošina, lai nosūtīšanas laikā tiktu saglabāts informācijas pilnīgums, integritāte un konfidencialitāte.

2. pants

Iekšējās informācijas turētāju saraksti, kas minēti Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 6. punktā

1.   Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 6. punkta pirmajā daļā minētajā iekšējās informācijas turētāju sarakstā var iekļaut tikai to personu persondatus, kurām ir regulāra piekļuve iekšējai informācijai. Šo sarakstu sagatavo, izmantojot formātu, kas noteikts šīs regulas II pielikumā.

2.   Iekšējās informācijas turētāju sarakstos, ko pieprasa dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 596/2014 18. panta 6. punkta otro daļu, attiecībā uz katru konkrētu iekšējo informāciju iekļauj atsevišķu iedaļu, un tos sagatavo, izmantojot formātu, kas noteikts šīs regulas III pielikuma 1. veidnē.

To personu datus, kurām savu funkciju vai ieņemamā amata dēļ jebkurā laikā ir piekļuve visai iekšējai informācijai, var norādīt atsevišķi iekšējās informācijas turētāju saraksta pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā. Šo pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļu sagatavo, izmantojot formātu, kas noteikts šīs regulas III pielikuma 2. veidnē. Sagatavojot pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju saraksta iedaļu, pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju personas datus neiekļauj katrā konkrētai iekšējai informācijai atbilstošā iedaļā, kā minēts šā punkta pirmajā daļā.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētos iekšējās informācijas turētāju sarakstus glabā jebkādā veidā, kas nodrošina, ka šajos sarakstos iekļautās informācijas pilnīgums, integritāte un konfidencialitāte vienmēr tiek saglabāti, tos nosūtot kompetentajai iestādei.

3. pants

Atcelšana

Īstenošanas regulu (ES) 2016/347 atceļ. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 13. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2115 (2019. gada 27. novembris), ar ko attiecībā uz MVU izaugsmes tirgu izmantošanas veicināšanu groza Direktīvu 2014/65/ES un Regulas (ES) Nr. 596/2014 un (ES) 2017/1129 (OV L 320, 11.12.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/347 (2016. gada 10. marts), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz precīzu formātu iekšējās informācijas turētāju sarakstu sastādīšanai un to atjaunināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 65, 11.3.2016., 49. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

1. VEIDNE

1. panta 1. punktā minēto iekšējās informācijas turētāju sarakstu formāts

Konkrētās iekšējās informācijas avota apraksts [:

Šīs iedaļas izveidošanas datums un laiks (t. i., kad tika identificēta konkrētā iekšējā informācija): [gggg-mm-dd; hh:mm UTC (universālais koordinētais laiks)]

Datums un laiks (nesenākais atjauninājums): [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (universālais koordinētais laiks)]

Nosūtīšana kompetentajai iestādei (datums): [
  gggg-mm-dd]

| Iekšējās informācijas turētāja vārds(-i) | Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i) | Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i) dzimšanas brīdī (ja atšķiras) | Darba tālruņa numurs(-i)

  (darba tiešās tālruņa līnijas un darba mobilā tālruņa numuri) | Sabiedrības nosaukums un adrese | Veiktās funkcijas un iemesls, kāpēc attiecīgā persona ir iekšējās informācijas turētājs | Saņemta piekļuve

  (datums un laiks, kad persona ieguvusi piekļuvi iekšējai informācijai) | Pārtraukta piekļuve

  (datums un laiks, kad personai pārtraukta piekļuve iekšējai informācijai) | Valsts piešķirts personas identifikācijas numurs (ja ir) | Dzimšanas datums | Privātie tālruņa numuri (mājas tālruņa un privātie mobilā tālruņa numuri) | Personas pilna dzīvesvietas adrese: ielas nosaukums; mājas numurs; pilsēta; pasta indekss; valsts) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Teksts] | [Teksts] | [Teksts] | [Numuri (bez atstarpēm)] | [Emitenta/emisijas kvotu tirgus dalībnieka/izsoles platformas/izsolītāja/izsoļu uzrauga adrese vai personas, kas rīkojas to vārdā vai uzdevumā, adrese] | [Apraksts par personas statusu, funkcijām un iemesliem, kāpēc tā iekļauta šajā sarakstā] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [Numurs un/vai teksts] | [gggg-mm-dd] | [Numuri (bez atstarpēm)] | [Teksts] |

Iekšējās informācijas turētāja vārds(-i)

Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i)

Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i) dzimšanas brīdī (ja atšķiras)

Darba tālruņa numurs(-i)

(darba tiešās tālruņa līnijas un darba mobilā tālruņa numuri)

Sabiedrības nosaukums un adrese

Veiktās funkcijas un iemesls, kāpēc attiecīgā persona ir iekšējās informācijas turētājs

Saņemta piekļuve

(datums un laiks, kad persona ieguvusi piekļuvi iekšējai informācijai)

Pārtraukta piekļuve

(datums un laiks, kad personai pārtraukta piekļuve iekšējai informācijai)

Valsts piešķirts personas identifikācijas numurs (ja ir)

Dzimšanas datums

Privātie tālruņa numuri (mājas tālruņa un privātie mobilā tālruņa numuri)

Personas pilna dzīvesvietas adrese: ielas nosaukums; mājas numurs; pilsēta; pasta indekss; valsts)

[Teksts]

[Teksts]

[Teksts]

[Numuri (bez atstarpēm)]

[Emitenta/emisijas kvotu tirgus dalībnieka/izsoles platformas/izsolītāja/izsoļu uzrauga adrese vai personas, kas rīkojas to vārdā vai uzdevumā, adrese]

[Apraksts par personas statusu, funkcijām un iemesliem, kāpēc tā iekļauta šajā sarakstā]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[Numurs un/vai teksts]

[gggg-mm-dd]

[Numuri (bez atstarpēm)]

[Teksts]

2. VEIDNE

1. panta 2. punktā minētās iekšējās informācijas turētāju saraksta pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļas formāts

Šīs iedaļas izveides datums un laiks: [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (universālais koordinētais laiks)]

Datums un laiks (nesenākais atjauninājums): [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (universālais koordinētais laiks)]

Nosūtīšana kompetentajai iestādei (datums): [
  gggg-mm-dd]

| Iekšējās informācijas turētāja vārds(-i) | Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i) | Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i) dzimšanas brīdī (ja atšķiras) | Darba tālruņa numurs(-i) (darba tiešās tālruņa līnijas un darba mobilā tālruņa numuri) | Sabiedrības nosaukums un adrese | Veiktās funkcijas un iemesls, kāpēc attiecīgā persona ir iekšējās informācijas turētājs | Iekļaušana

  (datums un laiks, kad persona iekļauta pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā) | Valsts piešķirts personas identifikācijas numurs (ja ir) | Dzimšanas datums | Personas pilna dzīvesvietas adrese

  (ielas nosaukums; mājas numurs; pilsēta; pasta indekss; valsts) (Ja šie dati pieejami kompetentās iestādes pieprasījuma brīdī) | Personas tālruņa numuri

  (mājas tālruņa un privātie mobilā tālruņa numuri) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Teksts] | [Teksts] | [Teksts] | [Numuri (bez atstarpēm)] | [Emitenta vai personas, kas rīkojas tā vārdā, adrese] | [Apraksts par personas statusu, funkcijām un iemesliem, kāpēc tā iekļauta šajā sarakstā] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [Numurs un/vai teksts] | gggg- mm-dd dzimšanas datums] | [Teksts] | [Numuri (bez atstarpēm)] |

Iekšējās informācijas turētāja vārds(-i)

Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i)

Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i) dzimšanas brīdī (ja atšķiras)

Darba tālruņa numurs(-i) (darba tiešās tālruņa līnijas un darba mobilā tālruņa numuri)

Sabiedrības nosaukums un adrese

Veiktās funkcijas un iemesls, kāpēc attiecīgā persona ir iekšējās informācijas turētājs

Iekļaušana

(datums un laiks, kad persona iekļauta pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā)

Valsts piešķirts personas identifikācijas numurs (ja ir)

Dzimšanas datums

Personas pilna dzīvesvietas adrese

(ielas nosaukums; mājas numurs; pilsēta; pasta indekss; valsts) (Ja šie dati pieejami kompetentās iestādes pieprasījuma brīdī)

Personas tālruņa numuri

(mājas tālruņa un privātie mobilā tālruņa numuri)

[Teksts]

[Teksts]

[Teksts]

[Numuri (bez atstarpēm)]

[Emitenta vai personas, kas rīkojas tā vārdā, adrese]

[Apraksts par personas statusu, funkcijām un iemesliem, kāpēc tā iekļauta šajā sarakstā]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[Numurs un/vai teksts]

gggg- mm-dd dzimšanas datums]

[Teksts]

[Numuri (bez atstarpēm)]

---

II PIELIKUMS

Personas datu formāts attiecībā uz tām personām, kurām ir regulāra piekļuve 2. panta 1. punktā minētajai iekšējai informācijai

Šā iekšējās informācijas turētāju saraksta izveides datums un laiks: [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (universālais koordinētais laiks)]

Datums un laiks (nesenākais atjauninājums): [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (universālais koordinētais laiks)]

Nosūtīšana kompetentajai iestādei (datums): [
  gggg-mm-dd]

| Iekšējās informācijas turētāja vārds(-i) | Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i) | Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i) dzimšanas brīdī (ja atšķiras) | Darba tālruņa numurs(-i) (darba tiešās tālruņa līnijas un darba mobilā tālruņa numuri) | Sabiedrības nosaukums un adrese | Veiktās funkcijas un iemesls, kāpēc attiecīgā persona ir iekšējās informācijas turētājs | Saņemta piekļuve

  (datums un laiks, kad persona ieguvusi regulāru piekļuvi iekšējai informācijai) | Pārtraukta piekļuve

  (datums un laiks, kad personai pārtraukta regulāra piekļuve iekšējai informācijai) | Valsts piešķirts personas identifikācijas numurs (ja ir), pretējā gadījumā – dzimšanas datums | Personas pilna dzīvesvietas adrese

  (ielas nosaukums; mājas numurs; pilsēta; pasta indekss; valsts) (Ja šie dati pieejami kompetentās iestādes pieprasījuma brīdī) | Personas tālruņa numuri

  (mājas tālruņa un privātie mobilā tālruņa numuri)
  (Ja šie dati pieejami kompetentās iestādes pieprasījuma brīdī) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Teksts] | [Teksts] | [Teksts] | [Numuri (bez atstarpēm)] | [Emitenta adrese] | [Apraksts par personas statusu, funkcijām un iemesliem, kāpēc tā iekļauta šajā iekšējās informācijas turētāju sarakstā] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [Numurs un/vai teksts, vai gggg-mm-dd (dzimšanas datums)] | [Teksts] | [Numuri (bez atstarpēm)] |

Iekšējās informācijas turētāja vārds(-i)

Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i)

Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i) dzimšanas brīdī (ja atšķiras)

Darba tālruņa numurs(-i) (darba tiešās tālruņa līnijas un darba mobilā tālruņa numuri)

Sabiedrības nosaukums un adrese

Veiktās funkcijas un iemesls, kāpēc attiecīgā persona ir iekšējās informācijas turētājs

Saņemta piekļuve

(datums un laiks, kad persona ieguvusi regulāru piekļuvi iekšējai informācijai)

Pārtraukta piekļuve

(datums un laiks, kad personai pārtraukta regulāra piekļuve iekšējai informācijai)

Valsts piešķirts personas identifikācijas numurs (ja ir), pretējā gadījumā – dzimšanas datums

Personas pilna dzīvesvietas adrese

(ielas nosaukums; mājas numurs; pilsēta; pasta indekss; valsts) (Ja šie dati pieejami kompetentās iestādes pieprasījuma brīdī)

Personas tālruņa numuri

(mājas tālruņa un privātie mobilā tālruņa numuri)

(Ja šie dati pieejami kompetentās iestādes pieprasījuma brīdī)

[Teksts]

[Teksts]

[Teksts]

[Numuri (bez atstarpēm)]

[Emitenta adrese]

[Apraksts par personas statusu, funkcijām un iemesliem, kāpēc tā iekļauta šajā iekšējās informācijas turētāju sarakstā]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[Numurs un/vai teksts, vai gggg-mm-dd (dzimšanas datums)]

[Teksts]

[Numuri (bez atstarpēm)]

---

III PIELIKUMS

1. VEIDNE

2. panta 2. punkta pirmajā daļā minēto iekšējās informācijas turētāju sarakstu formāts

Konkrētās iekšējās informācijas avota apraksts:

Šīs iedaļas izveidošanas datums un laiks (t. i., kad tika identificēta konkrētā iekšējā informācija): [gggg-mm-dd, hh:mm UTC (universālais koordinētais laiks)]

Datums un laiks (nesenākais atjauninājums): [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (universālais koordinētais laiks)]

Nosūtīšana kompetentajai iestādei (datums): [gggg-mm-dd]

| Iekšējās informācijas turētāja vārds(-i) | Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i) | | Darba tālruņa numurs(-i)

  (darba tiešās tālruņa līnijas un darba mobilā tālruņa numuri) | Veiktās funkcijas vai iemesls, kāpēc attiecīgā persona ir iekšējās informācijas turētājs | Saņemta piekļuve

  (datums un laiks, kad persona ieguvusi piekļuvi iekšējai informācijai) | Pārtraukta piekļuve

  (datums un laiks, kad personai pārtraukta piekļuve iekšējai informācijai) | Valsts piešķirts personas identifikācijas numurs

  (ja ir)
  Pretējā gadījumā – dzimšanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Teksts] | [Teksts] | | [Numuri (bez atstarpēm)] | [Apraksts par personas statusu, funkcijām un iemesliem, kāpēc tā iekļauta šajā sarakstā] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [Numurs un/vai teksts, vai gggg-mm-dd (dzimšanas datums)] |

Iekšējās informācijas turētāja vārds(-i)

Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i)

Darba tālruņa numurs(-i)

(darba tiešās tālruņa līnijas un darba mobilā tālruņa numuri)

Veiktās funkcijas vai iemesls, kāpēc attiecīgā persona ir iekšējās informācijas turētājs

Saņemta piekļuve

(datums un laiks, kad persona ieguvusi piekļuvi iekšējai informācijai)

Pārtraukta piekļuve

(datums un laiks, kad personai pārtraukta piekļuve iekšējai informācijai)

Valsts piešķirts personas identifikācijas numurs

(ja ir)

Pretējā gadījumā – dzimšanas datums

[Teksts]

[Teksts]

[Numuri (bez atstarpēm)]

[Apraksts par personas statusu, funkcijām un iemesliem, kāpēc tā iekļauta šajā sarakstā]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[Numurs un/vai teksts, vai gggg-mm-dd (dzimšanas datums)]

2. VEIDNE

2. panta 2. punkta otrajā daļā minētās iekšējās informācijas turētāju saraksta pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļas formāts

Šīs iedaļas izveides datums un laiks: [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (universālais koordinētais laiks)]

Datums un laiks (nesenākais atjauninājums): [
  gggg-mm-dd, hh:mm UTC (universālais koordinētais laiks)]

Nosūtīšana kompetentajai iestādei (datums): [
  gggg-mm-dd]

| Iekšējās informācijas turētāja vārds(-i) | Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i) | Darba tālruņa numurs(-i) (darba tiešās tālruņa līnijas un darba mobilā tālruņa numuri) | Sabiedrības nosaukums un adrese | Veiktās funkcijas un iemesls, kāpēc attiecīgā persona ir iekšējās informācijas turētājs | Iekļaušana

  (datums un laiks, kad persona iekļauta pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā) | Valsts piešķirts personas identifikācijas numurs

  (ja ir)
  Pretējā gadījumā – dzimšanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Teksts] | [Teksts] | [Numuri (bez atstarpēm)] | [Emitenta vai personas, kas rīkojas tā vārdā, adrese] | [Apraksts par personas statusu, funkcijām un iemesliem, kāpēc tā iekļauta šajā sarakstā] | [gggg-mm-dd, hh:mm UTC] | [Numurs un/vai gggg-mm-dd (dzimšanas datums)] |

Iekšējās informācijas turētāja vārds(-i)

Iekšējās informācijas turētāja uzvārds(-i)

Darba tālruņa numurs(-i) (darba tiešās tālruņa līnijas un darba mobilā tālruņa numuri)

Sabiedrības nosaukums un adrese

Veiktās funkcijas un iemesls, kāpēc attiecīgā persona ir iekšējās informācijas turētājs

Iekļaušana

(datums un laiks, kad persona iekļauta pastāvīgo iekšējās informācijas turētāju iedaļā)

Valsts piešķirts personas identifikācijas numurs

(ja ir)

Pretējā gadījumā – dzimšanas datums

[Teksts]

[Teksts]

[Numuri (bez atstarpēm)]

[Emitenta vai personas, kas rīkojas tā vārdā, adrese]

[Apraksts par personas statusu, funkcijām un iemesliem, kāpēc tā iekļauta šajā sarakstā]

[gggg-mm-dd, hh:mm UTC]

[Numurs un/vai gggg-mm-dd (dzimšanas datums)]

---

LĒMUMI

| 14.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/31

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/1211

(2022. gada 12. jūlijs)

par euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 140. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ziņojumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ziņojumu (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (3),

ņemot vērā diskusijas Eiropadomē,

ņemot vērā to Padomes locekļu ieteikumu, kas pārstāv dalībvalstis, kuru valūta ir euro (4),

tā kā:

| (1) | Ekonomiskās un monetārās savienības (“EMS”) trešais posms sākās 1999. gada 1. janvārī. Padome 1998. gada 3. maijā Briselē notikušajā sanāksmē, kurā piedalījās valstu vai valdību vadītāji, nolēma, ka Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Portugāle un Somija ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 1999. gada 1. janvārī (5). |
| --- | --- |

(1)

Ekonomiskās un monetārās savienības (“EMS”) trešais posms sākās 1999. gada 1. janvārī. Padome 1998. gada 3. maijā Briselē notikušajā sanāksmē, kurā piedalījās valstu vai valdību vadītāji, nolēma, ka Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Portugāle un Somija ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 1999. gada 1. janvārī (5).

| (2) | Ar Lēmumu 2000/427/EK (6) Padome nolēma, ka Grieķija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2001. gada 1. janvārī. Ar Lēmumu 2006/495/EK (7) Padome nolēma, ka Slovēnija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2007. gada 1. janvārī. Ar Lēmumiem 2007/503/EK (8) un 2007/504/EK (9) Padome nolēma, ka Kipra un Malta ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2008. gada 1. janvārī. Ar Lēmumu 2008/608/EK (10) Padome nolēma, ka Slovākija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Ar Lēmumu 2010/416/ES (11) Padome nolēma, ka Igaunija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Ar Lēmumu 2013/387/ES (12) Padome nolēma, ka Latvija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Ar Lēmumu 2014/509/ES (13) Padome nolēma, ka Lietuva ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2000/427/EK (6) Padome nolēma, ka Grieķija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2001. gada 1. janvārī. Ar Lēmumu 2006/495/EK (7) Padome nolēma, ka Slovēnija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2007. gada 1. janvārī. Ar Lēmumiem 2007/503/EK (8) un 2007/504/EK (9) Padome nolēma, ka Kipra un Malta ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2008. gada 1. janvārī. Ar Lēmumu 2008/608/EK (10) Padome nolēma, ka Slovākija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Ar Lēmumu 2010/416/ES (11) Padome nolēma, ka Igaunija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Ar Lēmumu 2013/387/ES (12) Padome nolēma, ka Latvija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Ar Lēmumu 2014/509/ES (13) Padome nolēma, ka Lietuva ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro.

| (3) | Saskaņā ar 1. punktu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā Protokolā Nr. 16 par dažiem noteikumiem attiecībā uz Dāniju un saskaņā ar lēmumu, ko valstu vai valdību vadītāji pieņēma Edinburgā 1992. gada decembrī, Dānija informēja Padomi par savu nodomu nepiedalīties EMS trešajā posmā. Dānija nelūdza sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 140. panta 2. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 1. punktu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā Protokolā Nr. 16 par dažiem noteikumiem attiecībā uz Dāniju un saskaņā ar lēmumu, ko valstu vai valdību vadītāji pieņēma Edinburgā 1992. gada decembrī, Dānija informēja Padomi par savu nodomu nepiedalīties EMS trešajā posmā. Dānija nelūdza sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 140. panta 2. punktā minēto procedūru.

| (4) | Ar Lēmumu 98/317/EK Zviedrija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu LESD 139. panta 1. punkta nozīmē. Čehijas Republika, Ungārija un Polija saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta (14) 4. pantu katra ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu LESD 139. panta 1. punkta nozīmē. Bulgārija un Rumānija saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta (15) 5. pantu katra ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu LESD 139. panta 1. punkta nozīmē. Horvātija saskaņā ar 2012. gada Pievienošanās akta (16) 5. pantu ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu LESD 139. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(4)

Ar Lēmumu 98/317/EK Zviedrija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu LESD 139. panta 1. punkta nozīmē. Čehijas Republika, Ungārija un Polija saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta (14) 4. pantu katra ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu LESD 139. panta 1. punkta nozīmē. Bulgārija un Rumānija saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta (15) 5. pantu katra ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu LESD 139. panta 1. punkta nozīmē. Horvātija saskaņā ar 2012. gada Pievienošanās akta (16) 5. pantu ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu LESD 139. panta 1. punkta nozīmē.

| (5) | Eiropas Centrālā banka (“ECB”) ir dibināta 1998. gada 1. jūlijā. Eiropas monetārā sistēma tika aizstāta ar valūtas kursa mehānismu, par kura izveidi Eiropadome vienojās 1997. gada 16. jūnija Rezolūcijā par valūtas kursa mehānisma izveidi ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā (17). Procedūra, kādā ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā īstenojams valūtas kursa mehānisms (VKM II), tika formulēta 2006. gada 16. marta Līgumā starp Eiropas Centrālo banku un ārpus euro zonas dalībvalstu centrālajām bankām, ar ko nosaka Ekonomikas un monetārās savienības trešā posma valūtas kursa mehānisma darbības procedūras (18). |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Centrālā banka (“ECB”) ir dibināta 1998. gada 1. jūlijā. Eiropas monetārā sistēma tika aizstāta ar valūtas kursa mehānismu, par kura izveidi Eiropadome vienojās 1997. gada 16. jūnija Rezolūcijā par valūtas kursa mehānisma izveidi ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā (17). Procedūra, kādā ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā īstenojams valūtas kursa mehānisms (VKM II), tika formulēta 2006. gada 16. marta Līgumā starp Eiropas Centrālo banku un ārpus euro zonas dalībvalstu centrālajām bankām, ar ko nosaka Ekonomikas un monetārās savienības trešā posma valūtas kursa mehānisma darbības procedūras (18).

| (6) | LESD 140. panta 2. punktā ir noteikta procedūra izņēmuma statusa atcelšanai attiecīgajām dalībvalstīm. Vismaz reizi divos gados vai pēc pieprasījuma, ko iesniedz dalībvalsts ar izņēmuma statusu, Komisijai un ECB jāsniedz ziņojumi Padomei, ievērojot LESD 140. panta 1. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(6)

LESD 140. panta 2. punktā ir noteikta procedūra izņēmuma statusa atcelšanai attiecīgajām dalībvalstīm. Vismaz reizi divos gados vai pēc pieprasījuma, ko iesniedz dalībvalsts ar izņēmuma statusu, Komisijai un ECB jāsniedz ziņojumi Padomei, ievērojot LESD 140. panta 1. punktā noteikto procedūru.

| (7) | Dalībvalstu tiesību akti, tostarp valstu centrālo banku statūtus, pēc vajadzības jāpielāgo tā, lai tie būtu saderīgi ar LESD 130. un 131. pantu un Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (“ECBS un ECB statūti”). Komisijas un ECB ziņojumos ir sniegts detalizēts novērtējums par Horvātijas tiesību aktu saderību ar Līguma 130. un 131. pantu un ECBS un ECB statūtiem. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstu tiesību akti, tostarp valstu centrālo banku statūtus, pēc vajadzības jāpielāgo tā, lai tie būtu saderīgi ar LESD 130. un 131. pantu un Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (“ECBS un ECB statūti”). Komisijas un ECB ziņojumos ir sniegts detalizēts novērtējums par Horvātijas tiesību aktu saderību ar Līguma 130. un 131. pantu un ECBS un ECB statūtiem.

| (8) | Saskaņā ar 1. pantu LESD pievienotajā Protokolā Nr. 13 par konverģences kritērijiem cenu stabilitātes kritērijs, kas minēts LESD 140. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā, nozīmē, ka dalībvalsts cenu stabilitātes rādītājs ir stabils un vidējais inflācijas līmenis dalībvalstī, kas novērots viena gada periodā pirms vērtēšanas, nepārsniedz par vairāk kā 1 1⁄2 procentpunktiem vidējo inflācijas līmeni (ne vairāk kā) trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie. Cenu stabilitātes kritērija vajadzībām inflāciju aprēķina, izmantojot saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI), kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/792 (19). Cenu stabilitātes kritērija novērtēšanai dalībvalsts inflācija tiek mērīta, nosakot 12 mēneša indeksu aritmētiskā vidējā procentuālās izmaiņas attiecībā pret iepriekšējā perioda 12 mēneša indeksu aritmētisko vidējo. Komisijas un ECB ziņojumā izmantotā atsauces vērtība tika aprēķināta, vienkāršajam aritmētiskajam vidējam attiecībā uz inflācijas līmeni trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie, pieskaitot 1,5 procentpunktus. Aprēķinātā inflācijas atsauces vērtība viena gada periodam, kas beidzās 2022. gada aprīlī, ir 4,9 %, un trīs dalībvalstis ar vislabākajiem cenu stabilitātes rādītājiem ir Francija, Somija un Grieķija, kurās inflācijas līmenis ir attiecīgi 3,2 %, 3,3 % un 3,6 %. Ir pamatoti, ka no to dalībvalstu loka, kuru rādītāji ir vislabākie, tiek izslēgtas valstis, kuru inflācijas rādītāji nevar būt nozīmīgs kritērijs citām dalībvalstīm. Līdz šim šādi izlecošie rādītāji tika konstatēti 2004., 2010., 2013., 2014. un 2016. gada konverģences ziņojumos. Pašlaik no to dalībvalstu loka, kuru rādītāji ir vislabākie, ir pamatoti izslēgt Maltu un Portugāli – 2022. gada aprīlī 12 mēnešu vidējais inflācijas līmenis Maltā un Portugālē bija attiecīgi 2,1 % un 2,6 %, bet eurozonā – 4,4 %. Atsauces vērtības aprēķināšanā Malta un Portugāle tika aizstātas ar Somiju un Grieķiju, proti, dalībvalstīm, kurās vidējais inflācijas līmenis ir nākamais zemākais. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar 1. pantu LESD pievienotajā Protokolā Nr. 13 par konverģences kritērijiem cenu stabilitātes kritērijs, kas minēts LESD 140. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā, nozīmē, ka dalībvalsts cenu stabilitātes rādītājs ir stabils un vidējais inflācijas līmenis dalībvalstī, kas novērots viena gada periodā pirms vērtēšanas, nepārsniedz par vairāk kā 1 1⁄2 procentpunktiem vidējo inflācijas līmeni (ne vairāk kā) trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie. Cenu stabilitātes kritērija vajadzībām inflāciju aprēķina, izmantojot saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI), kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/792 (19). Cenu stabilitātes kritērija novērtēšanai dalībvalsts inflācija tiek mērīta, nosakot 12 mēneša indeksu aritmētiskā vidējā procentuālās izmaiņas attiecībā pret iepriekšējā perioda 12 mēneša indeksu aritmētisko vidējo. Komisijas un ECB ziņojumā izmantotā atsauces vērtība tika aprēķināta, vienkāršajam aritmētiskajam vidējam attiecībā uz inflācijas līmeni trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie, pieskaitot 1,5 procentpunktus. Aprēķinātā inflācijas atsauces vērtība viena gada periodam, kas beidzās 2022. gada aprīlī, ir 4,9 %, un trīs dalībvalstis ar vislabākajiem cenu stabilitātes rādītājiem ir Francija, Somija un Grieķija, kurās inflācijas līmenis ir attiecīgi 3,2 %, 3,3 % un 3,6 %. Ir pamatoti, ka no to dalībvalstu loka, kuru rādītāji ir vislabākie, tiek izslēgtas valstis, kuru inflācijas rādītāji nevar būt nozīmīgs kritērijs citām dalībvalstīm. Līdz šim šādi izlecošie rādītāji tika konstatēti 2004., 2010., 2013., 2014. un 2016. gada konverģences ziņojumos. Pašlaik no to dalībvalstu loka, kuru rādītāji ir vislabākie, ir pamatoti izslēgt Maltu un Portugāli – 2022. gada aprīlī 12 mēnešu vidējais inflācijas līmenis Maltā un Portugālē bija attiecīgi 2,1 % un 2,6 %, bet eurozonā – 4,4 %. Atsauces vērtības aprēķināšanā Malta un Portugāle tika aizstātas ar Somiju un Grieķiju, proti, dalībvalstīm, kurās vidējais inflācijas līmenis ir nākamais zemākais.

| (9) | LESD 140. panta 1. punkta otrajā ievilkumā minētais valsts budžeta stabilitātes kritērijs saskaņā ar Protokola Nr. 13 2. pantu ir izpildīts tad, ja vērtēšanas laikā uz dalībvalsti neattiecas atbilstīgi LESD 126. panta 6. punktam pieņemts Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu. |
| --- | --- |

(9)

LESD 140. panta 1. punkta otrajā ievilkumā minētais valsts budžeta stabilitātes kritērijs saskaņā ar Protokola Nr. 13 2. pantu ir izpildīts tad, ja vērtēšanas laikā uz dalībvalsti neattiecas atbilstīgi LESD 126. panta 6. punktam pieņemts Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu.

| (10) | LESD 140. panta 1. punkta trešajā ievilkumā minētais kritērijs par dalību Eiropas monetārās sistēmas valūtas kursa mehānismā saskaņā ar Protokola Nr. 13 3. pantu ir tāds, ka dalībvalsts vismaz divos pēdējos gados pirms vērtēšanas ir ievērojusi normālās svārstību robežas, kas noteikts attiecībā uz Eiropas monetārās sistēmas valūtas kursa mehānismu (VKM), un tās valūtas kurss nav bijis pakļauts būtiskiem satricinājumiem. Jo īpaši dalībvalsts nedrīkst tajā pašā periodā pēc savas iniciatīvas devalvēt savas valūtas divpusējo centrālo kursu attiecībā pret euro. Kopš 1999. gada 1. janvāra VKM II nodrošina pamatu valūtas maiņas kursa kritērija izpildes novērtēšanai. Lai novērtētu šā kritērija izpildi, Komisija un ECB savos ziņojumos ir vērtējušas divu gadu periodu, kas beidzās 2022. gada 18. maijā. |
| --- | --- |

(10)

LESD 140. panta 1. punkta trešajā ievilkumā minētais kritērijs par dalību Eiropas monetārās sistēmas valūtas kursa mehānismā saskaņā ar Protokola Nr. 13 3. pantu ir tāds, ka dalībvalsts vismaz divos pēdējos gados pirms vērtēšanas ir ievērojusi normālās svārstību robežas, kas noteikts attiecībā uz Eiropas monetārās sistēmas valūtas kursa mehānismu (VKM), un tās valūtas kurss nav bijis pakļauts būtiskiem satricinājumiem. Jo īpaši dalībvalsts nedrīkst tajā pašā periodā pēc savas iniciatīvas devalvēt savas valūtas divpusējo centrālo kursu attiecībā pret euro. Kopš 1999. gada 1. janvāra VKM II nodrošina pamatu valūtas maiņas kursa kritērija izpildes novērtēšanai. Lai novērtētu šā kritērija izpildi, Komisija un ECB savos ziņojumos ir vērtējušas divu gadu periodu, kas beidzās 2022. gada 18. maijā.

| (11) | LESD 140. panta 1. punkta ceturtajā ievilkumā minētais procentu likmju konverģences kritērijs saskaņā ar Protokola Nr. 13 4. pantu ir tāds, ka viena gada periodā pirms vērtēšanas novērotā vidējā nominālā ilgtermiņa procentu likme dalībvalstī nepārsniedz par vairāk kā diviem procentpunktiem vidējo nominālo ilgtermiņa procentu likmi (ne vairāk kā) trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie. Procentu likmju konverģences novērtēšanai izmantotais kritērijs ir salīdzināmas procentu likmes valstu 10 gadu etalonobligācijām. Lai novērtētu, vai ir izpildīts procentu likmju kritērijs, Komisijas un ECB ziņojumos ir izmantota atsauces vērtība, kas aprēķināta, vienkāršajam aritmētiskajam vidējam attiecībā uz nominālo ilgtermiņa procentu likmi trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie, pieskaitot divus procentpunktus. Atsauces vērtības pamatā ir ilgtermiņa procentu likme Francijā (0,3 %), Somijā (0,2 %) un Grieķijā (1,4 %), un atsauces vērtība viena gada periodā, kas beidzās 2022. gada aprīlī, bija 2,6 %. |
| --- | --- |

(11)

LESD 140. panta 1. punkta ceturtajā ievilkumā minētais procentu likmju konverģences kritērijs saskaņā ar Protokola Nr. 13 4. pantu ir tāds, ka viena gada periodā pirms vērtēšanas novērotā vidējā nominālā ilgtermiņa procentu likme dalībvalstī nepārsniedz par vairāk kā diviem procentpunktiem vidējo nominālo ilgtermiņa procentu likmi (ne vairāk kā) trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie. Procentu likmju konverģences novērtēšanai izmantotais kritērijs ir salīdzināmas procentu likmes valstu 10 gadu etalonobligācijām. Lai novērtētu, vai ir izpildīts procentu likmju kritērijs, Komisijas un ECB ziņojumos ir izmantota atsauces vērtība, kas aprēķināta, vienkāršajam aritmētiskajam vidējam attiecībā uz nominālo ilgtermiņa procentu likmi trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie, pieskaitot divus procentpunktus. Atsauces vērtības pamatā ir ilgtermiņa procentu likme Francijā (0,3 %), Somijā (0,2 %) un Grieķijā (1,4 %), un atsauces vērtība viena gada periodā, kas beidzās 2022. gada aprīlī, bija 2,6 %.

| (12) | Saskaņā ar Protokola Nr. 13 5. pantu datus, kas tiek izmantoti konverģences kritēriju izpildes novērtēšanai, sniedza Komisija. Komisija budžeta datus sniedza pēc tam, kad dalībvalstis saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2009 (20) tos bija paziņojušas līdz 2022. gada 1. aprīlim. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Protokola Nr. 13 5. pantu datus, kas tiek izmantoti konverģences kritēriju izpildes novērtēšanai, sniedza Komisija. Komisija budžeta datus sniedza pēc tam, kad dalībvalstis saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2009 (20) tos bija paziņojušas līdz 2022. gada 1. aprīlim.

| (13) | Balstoties uz Komisijas un ECB iesniegtajiem ziņojumiem par panākumiem, ko Horvātija guvusi, pildot savas saistības attiecībā uz ekonomiskās un monetārās savienības izveidi, tiek secināts, ka Horvātijas valsts tiesību akti, tostarp valsts centrālās bankas statūti, ir saderīgi ar Līguma 130. un 131. pantu un ECBS un ECB statūtiem. |
| --- | --- |

(13)

Balstoties uz Komisijas un ECB iesniegtajiem ziņojumiem par panākumiem, ko Horvātija guvusi, pildot savas saistības attiecībā uz ekonomiskās un monetārās savienības izveidi, tiek secināts, ka Horvātijas valsts tiesību akti, tostarp valsts centrālās bankas statūti, ir saderīgi ar Līguma 130. un 131. pantu un ECBS un ECB statūtiem.

| (14) | Balstoties uz Komisijas un ECB iesniegtajiem ziņojumiem par panākumiem, ko Horvātija guvusi, pildot savas saistības attiecībā uz ekonomiskās un monetārās savienības izveidi, tiek secināts, ka attiecībā uz to, kā Horvātija ir izpildījusi LESD 140. panta 1. punkta četros ievilkumos minētos konverģences kritērijus: vidējais inflācijas līmenis Horvātijā viena gada periodā, kas beidzās 2022. gada aprīlī, bija 4,7 %, kas ir zem atsauces vērtības, un tas, visticamāk, arī turpmākajos mēnešos saglabāsies zem atsauces vērtības; uz Horvātiju neattiecas Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu; Horvātija kopš 2020. gada 10. jūlija piedalās VKM II un divu gadu laikā pirms šā novērtējuma kunas (HRK) maiņas kurss nav bijis pakļauts būtiskiem satricinājumiem un Horvātija nav pēc savas iniciatīvas devalvējusi HRK divpusējo centrālo kursu attiecībā pret euro; un gada periodā, kas beidzās 2022. gada aprīlī, vidējā ilgtermiņa procentu likme Horvātijā bija 0,8 %, proti, krietni zem atsauces vērtības. |
| --- | --- |

(14)

Balstoties uz Komisijas un ECB iesniegtajiem ziņojumiem par panākumiem, ko Horvātija guvusi, pildot savas saistības attiecībā uz ekonomiskās un monetārās savienības izveidi, tiek secināts, ka attiecībā uz to, kā Horvātija ir izpildījusi LESD 140. panta 1. punkta četros ievilkumos minētos konverģences kritērijus: vidējais inflācijas līmenis Horvātijā viena gada periodā, kas beidzās 2022. gada aprīlī, bija 4,7 %, kas ir zem atsauces vērtības, un tas, visticamāk, arī turpmākajos mēnešos saglabāsies zem atsauces vērtības; uz Horvātiju neattiecas Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu; Horvātija kopš 2020. gada 10. jūlija piedalās VKM II un divu gadu laikā pirms šā novērtējuma kunas (HRK) maiņas kurss nav bijis pakļauts būtiskiem satricinājumiem un Horvātija nav pēc savas iniciatīvas devalvējusi HRK divpusējo centrālo kursu attiecībā pret euro; un gada periodā, kas beidzās 2022. gada aprīlī, vidējā ilgtermiņa procentu likme Horvātijā bija 0,8 %, proti, krietni zem atsauces vērtības.

| (15) | ņemot vērā novērtējumu par tiesību aktu saderību un konverģences kritēriju izpildi, kā arī papildu faktorus, Horvātija izpilda nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro, |
| --- | --- |

(15)

ņemot vērā novērtējumu par tiesību aktu saderību un konverģences kritēriju izpildi, kā arī papildu faktorus, Horvātija izpilda nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Horvātija izpilda nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Izņēmuma statusu, kas minēts 2012. gada Pievienošanās akta 5. pantā, atceļ no 2023. gada 1. janvāra.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  
  2022. gada 1. jūnija ziņojums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  2022. gada 1. jūnija ziņojums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  
  2022. gada 5. jūlijs atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  
  OV C 238, 21.6.2022., 1.lpp.

4

(5)  Padomes Lēmums 98/317/EK (1998. gada 3. maijs), kas pieņemts saskaņā ar Līguma 109.j panta 4. punktu (OV L 139, 11.5.1998., 30. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums 2000/427/EK (2000. gada 19. jūnijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Grieķijā 2001. gada 1. janvārī (OV L 167, 7.7.2000., 19. lpp.).

6

(7)  Padomes Lēmums 2006/495/EK (2006. gada 11. jūlijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas pieņemšanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī (OV L 195, 15.7.2006., 25. lpp.).

7

(8)  Padomes Lēmums 2007/503/EK (2007. gada 10. jūlijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Kiprā 2008. gada 1. janvārī (OV L 186, 18.7.2007., 29. lpp.).

8

(9)  Padomes Lēmums 2007/504/EK (2007. gada 10. jūlijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas pieņemšanu Maltā 2008. gada 1. janvārī (OV L 186, 18.7.2007., 32. lpp.).

9

(10)  Padomes Lēmums 2008/608/EK (2008. gada 8. jūlijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī (OV L 195, 24.7.2008., 24. lpp.).

10

(11)  Padomes Lēmums 2010/416/ES (2010. gada 13. jūlijs) saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu par euro ieviešanu Igaunijā 2011. gada 1. janvārī (OV L 196, 28.7.2010., 24. lpp.).

11

(12)  Padomes Lēmums 2013/387/ES (2013. gada 9. jūlijs) par euro ieviešanu Latvijā 2014. gada 1. janvārī (OV L 195, 18.7.2013., 24. lpp.).

12

(13)  Padomes Lēmums 2014/509/ES (2014. gada 23. jūlijs) par euro pieņemšanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī (OV L 228, 31.7.2014., 29. lpp.).

13

(14)  
  OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.

14

(15)  
  OV L 157, 21.6.2005., 203. lpp.

15

(16)  
  OV L 112, 24.4.2012., 21. lpp.

16

(17)  
  OV C 236, 2.8.1997., 5. lpp.

17

(18)  
  OV C 73, 25.3.2006., 21. lpp.

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/792 (2016. gada 11. maijs) par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem un mājokļu cenu indeksu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2494/95 (OV L 135, 24.5.2016., 11. lpp.).

19

(20)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

20

---

| 14.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/35

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/1212

(2022. gada 12. jūlijs),

ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Banco de Portugal ārējiem revidentiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 27.1. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu (2022. gada 17. maijs) Eiropas Savienības Padomei par Banco de Portugal ārējiem revidentiem (ECB/2022/24) (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, valstu centrālo banku pārskati ir jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, valstu centrālo banku pārskati ir jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Banco de Portugal pašreizējo ārējo revidentu Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. pilnvaras beidzās pēc 2021. finanšu gada revīzijas. Tādēļ ir jāieceļ ārējie revidenti 2022.–2026. finanšu gadam. |
| --- | --- |

(2)

Banco de Portugal pašreizējo ārējo revidentu Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. pilnvaras beidzās pēc 2021. finanšu gada revīzijas. Tādēļ ir jāieceļ ārējie revidenti 2022.–2026. finanšu gadam.

| (3) | Banco de Portugal par saviem ārējiem revidentiem 2022.–2026. finanšu gadam ir izvēlējusies PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda. |
| --- | --- |

(3)

Banco de Portugal par saviem ārējiem revidentiem 2022.–2026. finanšu gadam ir izvēlējusies PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda.

| (4) | ECB Padome ir ieteikusi par Banco de Portugal ārējiem revidentiem 2022.–2026. finanšu gadam iecelt PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda. |
| --- | --- |

(4)

ECB Padome ir ieteikusi par Banco de Portugal ārējiem revidentiem 2022.–2026. finanšu gadam iecelt PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda.

| (5) | Pēc ECB Padomes ieteikuma būtu attiecīgi jāgroza Padomes Lēmums 1999/70/EK (2), |
| --- | --- |

(5)

Pēc ECB Padomes ieteikuma būtu attiecīgi jāgroza Padomes Lēmums 1999/70/EK (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Ar šo par Banco de Portugal ārējiem revidentiem 2022.–2026. finanšu gadam apstiprina PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Eiropas Centrālajai bankai.

Briselē, 2022. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. STANJURA

---

(1)  
  OV C 210, 25.5.2022., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 1999/70/EK (1999. gada 25. janvāris) par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem (OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.).

2

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 14.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/37

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS Nr. 276/21/COL

(2021. gada 8. decembris)

par Norvēģijas reģionālā atbalsta karti 2022.–2027. gadam (Norvēģija) [2022/1213]

1   KOPSAVILKUMS

| (1) | EBTA Uzraudzības iestāde (“EUI”) vēlas informēt Norvēģijas iestādes, ka pēc Norvēģijas reģionālā atbalsta kartes 2022.–2027. gadam novērtēšanas EUI atzina to par saderīgu ar Reģionālā valsts atbalsta pamatnostādnēs (“RAP”) (1) noteiktajiem principiem. |
| --- | --- |

(1)

EBTA Uzraudzības iestāde (“EUI”) vēlas informēt Norvēģijas iestādes, ka pēc Norvēģijas reģionālā atbalsta kartes 2022.–2027. gadam novērtēšanas EUI atzina to par saderīgu ar Reģionālā valsts atbalsta pamatnostādnēs (“RAP”) (1) noteiktajiem principiem.

| (2) | Šis lēmums atspoguļo reģionālā atbalsta kartes novērtējumu, ko EUI veica saskaņā ar RAP 190. punktu. Apstiprinātā karte ir RAP neatņemama sastāvdaļa (2). Pati reģionālā atbalsta karte nav saistīta ar valsts atbalstu un nav uzskatāma par atļauju piešķirt šādu atbalstu. |
| --- | --- |

(2)

Šis lēmums atspoguļo reģionālā atbalsta kartes novērtējumu, ko EUI veica saskaņā ar RAP 190. punktu. Apstiprinātā karte ir RAP neatņemama sastāvdaļa (2). Pati reģionālā atbalsta karte nav saistīta ar valsts atbalstu un nav uzskatāma par atļauju piešķirt šādu atbalstu.

| (3) | EUI savu lēmumu ir balstījusi uz šādiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(3)

EUI savu lēmumu ir balstījusi uz šādiem apsvērumiem.

2   PROCEDŪRA

| (4) | EUI 2021. gada 1. decembrī ar Lēmumu Nr. 269/21/COL pieņēma jaunās RAP. RAP ir paredzēti nosacījumi, ar kādiem paziņojamo reģionālo atbalstu var atzīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību (3). Tajās ir arī paredzēti kritēriji, pēc kuriem var noteikt apgabalus, kas atbilst saderības nosacījumiem saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu (4). |
| --- | --- |

(4)

EUI 2021. gada 1. decembrī ar Lēmumu Nr. 269/21/COL pieņēma jaunās RAP. RAP ir paredzēti nosacījumi, ar kādiem paziņojamo reģionālo atbalstu var atzīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību (3). Tajās ir arī paredzēti kritēriji, pēc kuriem var noteikt apgabalus, kas atbilst saderības nosacījumiem saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu (4).

| (5) | Saskaņā ar RAP 150. punktu apgabali, kurus EEZ EBTA valstis vēlas noteikt par “a” vai “c” apgabaliem, ir jānorāda reģionālā atbalsta kartē. Atbilstīgi RAP 189. punktam katrai EEZ EBTA valstij būtu jāpaziņo EUI viena reģionālā atbalsta karte, kas piemērojama no 2022. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. Ievērojot iepriekš minēto, Norvēģijas iestādes ar 2021. gada 2. decembra vēstuli iesniedza Norvēģijas reģionālā atbalsta karti 2022.–2027. gadam (5). |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar RAP 150. punktu apgabali, kurus EEZ EBTA valstis vēlas noteikt par “a” vai “c” apgabaliem, ir jānorāda reģionālā atbalsta kartē. Atbilstīgi RAP 189. punktam katrai EEZ EBTA valstij būtu jāpaziņo EUI viena reģionālā atbalsta karte, kas piemērojama no 2022. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. Ievērojot iepriekš minēto, Norvēģijas iestādes ar 2021. gada 2. decembra vēstuli iesniedza Norvēģijas reģionālā atbalsta karti 2022.–2027. gadam (5).

3   NORVĒĢIJAS IESTĀŽU NOTEIKTIE ATBALSTTIESĪGIE APGABALI

3.1   Pamatinformācija

| (6) | Katrai EEZ EBTA valstij 2022.–2027. gadā pieejamā reģionālā atbalsta tvērums ir norādīts RAP I pielikumā. Norvēģijas sadalījumā ir iepriekš definēti “c” apgabali un iepriekš nedefinēti “c” apgabali. |
| --- | --- |

(6)

Katrai EEZ EBTA valstij 2022.–2027. gadā pieejamā reģionālā atbalsta tvērums ir norādīts RAP I pielikumā. Norvēģijas sadalījumā ir iepriekš definēti “c” apgabali un iepriekš nedefinēti “c” apgabali.

| (7) | Norvēģijas iestādes var izmantot šo sadalījumu, lai noteiktu iepriekš definētus un iepriekš nedefinētus “c” apgabalus. Principi, kas jāievēro minēto apgabalu noteikšanā, ir atrodami RAP – attiecīgi 168. un 169. punktā, un 175. punktā. |
| --- | --- |

(7)

Norvēģijas iestādes var izmantot šo sadalījumu, lai noteiktu iepriekš definētus un iepriekš nedefinētus “c” apgabalus. Principi, kas jāievēro minēto apgabalu noteikšanā, ir atrodami RAP – attiecīgi 168. un 169. punktā, un 175. punktā.

3.2   Iepriekš definētie “c” apgabali

3.2.1   Ievads

| (8) | Saskaņā ar RAP 168. punktu EEZ EBTA valstis par “c” apgabaliem var noteikt iepriekš definētos “c” apgabalus, kas minēti 166. punktā. Šie apgabali ir norādīti RAP I pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar RAP 168. punktu EEZ EBTA valstis par “c” apgabaliem var noteikt iepriekš definētos “c” apgabalus, kas minēti 166. punktā. Šie apgabali ir norādīti RAP I pielikumā.

| (9) | Elastīgā pieeja, ko paredz 169. punkts, ļauj ar noteiktiem nosacījumiem noteikt par atbalsttiesīgiem arī tos mazapdzīvotos un ļoti mazapdzīvotos apgabalus, kuri nav iepriekš definēti kā atbalsttiesīgi. |
| --- | --- |

(9)

Elastīgā pieeja, ko paredz 169. punkts, ļauj ar noteiktiem nosacījumiem noteikt par atbalsttiesīgiem arī tos mazapdzīvotos un ļoti mazapdzīvotos apgabalus, kuri nav iepriekš definēti kā atbalsttiesīgi.

| (10) | Norvēģijas reģionālā atbalsta kartē 2014.–2020. gadam Norvēģijas iestādes noteica mazapdzīvotos apgabalus. Ļoti mazapdzīvotie apgabali nebija noteikti (6). Tā vietā Norvēģijas iestādes noteica ļoti mazapdzīvotos apgabalus darbības atbalsta shēmā, saskaņā ar kuru atbalstu var saņemt vienīgi šādi apgabali (7). |
| --- | --- |

(10)

Norvēģijas reģionālā atbalsta kartē 2014.–2020. gadam Norvēģijas iestādes noteica mazapdzīvotos apgabalus. Ļoti mazapdzīvotie apgabali nebija noteikti (6). Tā vietā Norvēģijas iestādes noteica ļoti mazapdzīvotos apgabalus darbības atbalsta shēmā, saskaņā ar kuru atbalstu var saņemt vienīgi šādi apgabali (7).

| (11) | RAP 65. zemsvītras piezīmē iekļauts jauns norādījums par to, ka reģionālā atbalsta kartē būtu jānorāda arī mazapdzīvotie un ļoti mazapdzīvotie apgabali. Uz šā pamata Norvēģijas iestādes savā paziņojumā iekļāva arī tos ļoti mazapdzīvotos apgabalus, kas iepriekš bija norādīti darbības atbalsta shēmā. |
| --- | --- |

(11)

RAP 65. zemsvītras piezīmē iekļauts jauns norādījums par to, ka reģionālā atbalsta kartē būtu jānorāda arī mazapdzīvotie un ļoti mazapdzīvotie apgabali. Uz šā pamata Norvēģijas iestādes savā paziņojumā iekļāva arī tos ļoti mazapdzīvotos apgabalus, kas iepriekš bija norādīti darbības atbalsta shēmā.

| (12) | Attiecīgi EUI vispirms novērtēs Norvēģijas iestāžu noteiktos mazapdzīvotos apgabalus. Pēc tam EUI novērtēs ļoti mazapdzīvotos apgabalus, ko Norvēģijas iestādes noteikušas šo mazapdzīvoto apgabalu teritorijā. Kā noteikts RAP 169. punkta pēdējā teikumā, novērtējot atbilstību iedzīvotāju maksimālajam tvērumam, EUI ņems vērā iedzīvotāju skaitu gan ļoti mazapdzīvotajos apgabalos, gan mazapdzīvotajos apgabalos. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgi EUI vispirms novērtēs Norvēģijas iestāžu noteiktos mazapdzīvotos apgabalus. Pēc tam EUI novērtēs ļoti mazapdzīvotos apgabalus, ko Norvēģijas iestādes noteikušas šo mazapdzīvoto apgabalu teritorijā. Kā noteikts RAP 169. punkta pēdējā teikumā, novērtējot atbilstību iedzīvotāju maksimālajam tvērumam, EUI ņems vērā iedzīvotāju skaitu gan ļoti mazapdzīvotajos apgabalos, gan mazapdzīvotajos apgabalos.

| (13) | No definīcijas RAP 19. punkta 30. apakšpunktā izriet, ka visi saskaņā ar 169. punktu norādītie apgabali ir mazapdzīvoti apgabali. Attiecīgi EUI, novērtējot atbilstību iedzīvotāju maksimālajam tvērumam, uzskaitīs iedzīvotājus, kuri dzīvo apgabalos, kas ir gan mazapdzīvoti, gan ļoti mazapdzīvoti, tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

(13)

No definīcijas RAP 19. punkta 30. apakšpunktā izriet, ka visi saskaņā ar 169. punktu norādītie apgabali ir mazapdzīvoti apgabali. Attiecīgi EUI, novērtējot atbilstību iedzīvotāju maksimālajam tvērumam, uzskaitīs iedzīvotājus, kuri dzīvo apgabalos, kas ir gan mazapdzīvoti, gan ļoti mazapdzīvoti, tikai vienu reizi.

3.2.2   Mazapdzīvoti apgabali

3.2.2.1   Divi apgabali ir iekļauti pilnībā

| (14) | RAP 169. punkta pirmajā un otrajā teikumā paredzēts, ka “[a]ttiecībā uz mazapdzīvotiem apgabaliem EEZ EBTA valstīm par iepriekš definētiem principā būtu jānosaka 2. līmeņa statistikas reģioni ar mazāk nekā astoņiem iedzīvotājiem uz km2 vai 3. līmeņa statistikas reģioni ar mazāk nekā 12,5 iedzīvotājiem uz km2. Tomēr EEZ EBTA valstis var noteikt 3. līmeņa statistikas reģionu daļas, kurās ir mazāk nekā 12,5 iedzīvotāji uz km2, vai citus minētajiem 3. līmeņa statistikas reģioniem piegulošus vienlaidu apgabalus ar nosacījumu, ka šajos apgabalos ir mazāk nekā 12,5 iedzīvotāji uz km2”. |
| --- | --- |

(14)

RAP 169. punkta pirmajā un otrajā teikumā paredzēts, ka “[a]ttiecībā uz mazapdzīvotiem apgabaliem EEZ EBTA valstīm par iepriekš definētiem principā būtu jānosaka 2. līmeņa statistikas reģioni ar mazāk nekā astoņiem iedzīvotājiem uz km2 vai 3. līmeņa statistikas reģioni ar mazāk nekā 12,5 iedzīvotājiem uz km2. Tomēr EEZ EBTA valstis var noteikt 3. līmeņa statistikas reģionu daļas, kurās ir mazāk nekā 12,5 iedzīvotāji uz km2, vai citus minētajiem 3. līmeņa statistikas reģioniem piegulošus vienlaidu apgabalus ar nosacījumu, ka šajos apgabalos ir mazāk nekā 12,5 iedzīvotāji uz km2”.

| (15) | Norvēģijā 3. līmeņa statistikas reģioni ir apgabali, bet 2. līmeņa statistikas reģioni ir plašāki reģioni (8). |
| --- | --- |

(15)

Norvēģijā 3. līmeņa statistikas reģioni ir apgabali, bet 2. līmeņa statistikas reģioni ir plašāki reģioni (8).

| (16) | Troms og Finnmark un Nordland apgabali ir iekļauti pilnībā. Pamatojoties uz datiem 2020. gada 1. janvārī (9), iedzīvotāju blīvums šajos apgabalos ir attiecīgi 3,4 un 6,7 iedzīvotāji uz km2 (10). Pamatojoties uz tiem pašiem datiem, iedzīvotāju skaits šajos apgabalos ir 484 546 (11). |
| --- | --- |

(16)

Troms og Finnmark un Nordland apgabali ir iekļauti pilnībā. Pamatojoties uz datiem 2020. gada 1. janvārī (9), iedzīvotāju blīvums šajos apgabalos ir attiecīgi 3,4 un 6,7 iedzīvotāji uz km2 (10). Pamatojoties uz tiem pašiem datiem, iedzīvotāju skaits šajos apgabalos ir 484 546 (11).

3.2.2.2   Daļēji iekļautie reģioni

| (17) | 169. punkta otrais teikums ļauj noteikt 3. līmeņa statistikas reģionu daļas, kurās ir mazāk nekā 12,5 iedzīvotāji uz km2, vai citus minētajiem 3. līmeņa statistikas reģioniem piegulošus vienlaidu apgabalus ar nosacījumu, ka šajos apgabalos ir mazāk nekā 12,5 iedzīvotāji uz km2. Tādējādi līdztekus iespējai iekļaut vienlaidu apgabalus pastāv arī iespēja izslēgt (neiekļaut) 3. līmeņa statistikas reģionos ietilpstošos apgabalus, kuros ir mazāk nekā 12,5 iedzīvotāji uz km2. |
| --- | --- |

(17)

169. punkta otrais teikums ļauj noteikt 3. līmeņa statistikas reģionu daļas, kurās ir mazāk nekā 12,5 iedzīvotāji uz km2, vai citus minētajiem 3. līmeņa statistikas reģioniem piegulošus vienlaidu apgabalus ar nosacījumu, ka šajos apgabalos ir mazāk nekā 12,5 iedzīvotāji uz km2. Tādējādi līdztekus iespējai iekļaut vienlaidu apgabalus pastāv arī iespēja izslēgt (neiekļaut) 3. līmeņa statistikas reģionos ietilpstošos apgabalus, kuros ir mazāk nekā 12,5 iedzīvotāji uz km2.

| (18) | Attiecīgi dažas 3. līmeņa reģionu Innlandet un Trøndelag daļas nav iekļautas reģionālā atbalsta kartē, bet dažas citu 3. līmeņa reģionu daļas ir tajā iekļautas (12). |
| --- | --- |

(18)

Attiecīgi dažas 3. līmeņa reģionu Innlandet un Trøndelag daļas nav iekļautas reģionālā atbalsta kartē, bet dažas citu 3. līmeņa reģionu daļas ir tajā iekļautas (12).

3.2.2.3   Mazāki neiekļautie apgabali

| (19) | 1. tabulā turpmāk ir uzskaitīti 3. līmeņa reģionu Innlandet un Trøndelag apgabali, kas nav iekļauti (13).

  1. tabula


  Mazāki neiekļautie apgabali








  3. līmeņa reģions | Apgabali (pašvaldības) | Iedzīvotāju blīvums |
| --- | --- | --- | --- |
| Innlandet | Hamar, Lillehammer, Gjøvik, Ringsaker, Løten, Stange, Elverum, Gran un Østre Toten | 34,5 |
| Trøndelag | Trondheim, Orkland daļa, kas agrāk bija Orkdal pašvaldība, Melhus, Skaun, Malvik, Stjørdal un Levanger | 83,3 |

(19)

1. tabulā turpmāk ir uzskaitīti 3. līmeņa reģionu Innlandet un Trøndelag apgabali, kas nav iekļauti (13).

1. tabula

Mazāki neiekļautie apgabali

3. līmeņa reģions

Apgabali (pašvaldības)

Iedzīvotāju blīvums

Innlandet

Hamar, Lillehammer, Gjøvik, Ringsaker, Løten, Stange, Elverum, Gran un Østre Toten

34,5

Trøndelag

Trondheim, Orkland daļa, kas agrāk bija Orkdal pašvaldība, Melhus, Skaun, Malvik, Stjørdal un Levanger

83,3

| (20) | Pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem, kopējais iedzīvotāju skaits šajos neiekļautajos apgabalos ir 504 560 (14). |
| --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem, kopējais iedzīvotāju skaits šajos neiekļautajos apgabalos ir 504 560 (14).

3.2.2.4   Mazāki iekļautie apgabali

| (21) | 2. tabulā turpmāk ir uzskaitīti mazāki iekļautie apgabali, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2 (15).

  2. tabula


  Mazāki iekļautie apgabali








  3. līmeņa reģions | Apgabali (pašvaldības) | Iedzīvotāju blīvums |
| --- | --- | --- | --- |
| Viken | Aremark, Marker, Aurskog-Høland, Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Sigdal, Krødsherad, Flesberg, Rollag un Nore og Uvdal | 4,8 |
| Vestfold og Telemark | Notodden, Bamble, Kragerø, Drangedal, Nome, Midt-Telemark, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke un Vinje | 6,2 |
| Agder | Lindesnes daļa, kas iepriekš bija Marnardal pašvaldība, Lyngdal daļa, kas iepriekš bija Audnedal pašvaldība, Risør, Farsund, Flekkefjord, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Iveland, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle, Åseral, Hægebostad, Kvinesdal un Sirdal | 5,4 |
| Rogaland | Sokndal, Lund, Bjerkreim, Hjelmeland, Suldal un Sauda | 4,8 |
| Vestland | Kinn, Etne, Bømlo, Fitjar, Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Voss, Kvam, Samnanger, Vaksdal, Modalen, Austrheim, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Sunnfjord, Bremanger, Stad, Gloppen un Stryn | 6,6 |
| Møre og Romsdal | Molde daļas, kas iepriekš bija Nesset un Midsund pašvaldības, Ålesund daļas, kas iepriekš bija Haram un Sandøy pašvaldības, Vanylven, Sande, Hareid, Ørsta, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Averøy, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Volda, Fjord un Hustadvika | 9,5 |

(21)

2. tabulā turpmāk ir uzskaitīti mazāki iekļautie apgabali, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2 (15).

2. tabula

Mazāki iekļautie apgabali

3. līmeņa reģions

Apgabali (pašvaldības)

Iedzīvotāju blīvums

Viken

Aremark, Marker, Aurskog-Høland, Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Sigdal, Krødsherad, Flesberg, Rollag un Nore og Uvdal

4,8

Vestfold og Telemark

Notodden, Bamble, Kragerø, Drangedal, Nome, Midt-Telemark, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke un Vinje

6,2

Agder

Lindesnes daļa, kas iepriekš bija Marnardal pašvaldība, Lyngdal daļa, kas iepriekš bija Audnedal pašvaldība, Risør, Farsund, Flekkefjord, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Iveland, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle, Åseral, Hægebostad, Kvinesdal un Sirdal

5,4

Rogaland

Sokndal, Lund, Bjerkreim, Hjelmeland, Suldal un Sauda

4,8

Vestland

Kinn, Etne, Bømlo, Fitjar, Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Voss, Kvam, Samnanger, Vaksdal, Modalen, Austrheim, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Sunnfjord, Bremanger, Stad, Gloppen un Stryn

6,6

Møre og Romsdal

Molde daļas, kas iepriekš bija Nesset un Midsund pašvaldības, Ålesund daļas, kas iepriekš bija Haram un Sandøy pašvaldības, Vanylven, Sande, Hareid, Ørsta, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Averøy, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Volda, Fjord un Hustadvika

9,5

| (22) | Pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem, kopējais iedzīvotāju skaits šajos iekļautajos apgabalos ir 528 360 (16). |
| --- | --- |

(22)

Pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem, kopējais iedzīvotāju skaits šajos iekļautajos apgabalos ir 528 360 (16).

3.2.2.5   Elastīgās pieejas novērtējums

| (23) | RAP 169. punktā ir noteiktas trīs prasības, kas jāizpilda, lai iekļautu mazākus apgabalus, kas ietilpst 3. līmeņa statistikas reģionā, ja kopējais iedzīvotāju blīvums šajā reģionā pārsniedz 12,5 iedzīvotājus uz km2. |
| --- | --- |

(23)

RAP 169. punktā ir noteiktas trīs prasības, kas jāizpilda, lai iekļautu mazākus apgabalus, kas ietilpst 3. līmeņa statistikas reģionā, ja kopējais iedzīvotāju blīvums šajā reģionā pārsniedz 12,5 iedzīvotājus uz km2.

| (24) | Pirmkārt, šajos mazākajos apgabalos iedzīvotāju blīvumam jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz km2. |
| --- | --- |

(24)

Pirmkārt, šajos mazākajos apgabalos iedzīvotāju blīvumam jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz km2.

| (25) | Iepriekš gan EUI (17), gan Komisija (18) novērtēja iedzīvotāju blīvumu iekļautajos mazapdzīvotajos apgabalos 3. līmeņa reģiona mērogā (3. līmeņa statistikas reģionos / NUTS 3. līmeņa reģionos). 169. punkta redakcijā nav jauninājumu, kas liktu to interpretēt citādi. Attiecīgi EUI izmantos to pašu pieeju, piemērojot arī jaunās RAP. |
| --- | --- |

(25)

Iepriekš gan EUI (17), gan Komisija (18) novērtēja iedzīvotāju blīvumu iekļautajos mazapdzīvotajos apgabalos 3. līmeņa reģiona mērogā (3. līmeņa statistikas reģionos / NUTS 3. līmeņa reģionos). 169. punkta redakcijā nav jauninājumu, kas liktu to interpretēt citādi. Attiecīgi EUI izmantos to pašu pieeju, piemērojot arī jaunās RAP.

| (26) | No datiem, kas sniegti 2. tabulā iepriekš, var secināt, ka iedzīvotāju blīvums iekļautajos apgabalos, vērtējot to kopumā visā attiecīgajā 3. līmeņa statistikas reģionā, ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2. Tādējādi iekļautie apgabali atbilst prasībai par iedzīvotāju blīvumu. |
| --- | --- |

(26)

No datiem, kas sniegti 2. tabulā iepriekš, var secināt, ka iedzīvotāju blīvums iekļautajos apgabalos, vērtējot to kopumā visā attiecīgajā 3. līmeņa statistikas reģionā, ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2. Tādējādi iekļautie apgabali atbilst prasībai par iedzīvotāju blīvumu.

| (27) | Otrkārt, iekļautajiem mazākajiem apgabaliem jābūt vienlaidu apgabaliem, kuri robežojas ar 3. līmeņa statistikas reģioniem un kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2. Pamatojoties uz attiecīgo apgabalu robežām, kas grafiski attēlotas kartē, kura pievienota šim lēmumam kā III a) pielikums, EUI secina, ka šī prasība ir izpildīta. |
| --- | --- |

(27)

Otrkārt, iekļautajiem mazākajiem apgabaliem jābūt vienlaidu apgabaliem, kuri robežojas ar 3. līmeņa statistikas reģioniem un kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz km2. Pamatojoties uz attiecīgo apgabalu robežām, kas grafiski attēlotas kartē, kura pievienota šim lēmumam kā III a) pielikums, EUI secina, ka šī prasība ir izpildīta.

| (28) | Treškārt, iekļaušanas rezultātā nedrīkst pārsniegt RAP 167. punktā minēto speciālo “c” tvērumu. Saskaņā ar RAP 169. punkta pēdējo teikumu šā novērtējuma nolūkiem jāizmanto mazapdzīvoto un ļoti mazapdzīvoto apgabalu iedzīvotāju kopskaits. Tomēr, kā paskaidrots (13). punktā, novērtējot atbilstību iedzīvotāju maksimālajam tvērumam, iedzīvotājus, kuri dzīvo apgabalos, kas ir gan mazapdzīvoti, gan ļoti mazapdzīvoti, uzskaita tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

(28)

Treškārt, iekļaušanas rezultātā nedrīkst pārsniegt RAP 167. punktā minēto speciālo “c” tvērumu. Saskaņā ar RAP 169. punkta pēdējo teikumu šā novērtējuma nolūkiem jāizmanto mazapdzīvoto un ļoti mazapdzīvoto apgabalu iedzīvotāju kopskaits. Tomēr, kā paskaidrots (13). punktā, novērtējot atbilstību iedzīvotāju maksimālajam tvērumam, iedzīvotājus, kuri dzīvo apgabalos, kas ir gan mazapdzīvoti, gan ļoti mazapdzīvoti, uzskaita tikai vienu reizi.

| (29) | Saskaņā ar RAP I pielikumu speciālais “c” tvērums Norvēģijā ir 25,14 % no valsts iedzīvotāju kopskaita. Iepriekš gan EUI (19), gan Komisija (20) piekrita, ka, novērtējot atbilstību iedzīvotāju maksimālajam tvērumam, var izmantot jaunākos datus par iedzīvotāju skaitu valstī. RAP 169. punkta redakcijā nav jauninājumu, kas liktu apšaubīt šīs pieejas saderību ar jaunajām RAP tādā pašā mērā. Attiecīgi EUI uzskata par pieņemamu to, ka Norvēģijas iestādes izmantoja 2020. gada 1. janvāra datus par iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar RAP I pielikumu speciālais “c” tvērums Norvēģijā ir 25,14 % no valsts iedzīvotāju kopskaita. Iepriekš gan EUI (19), gan Komisija (20) piekrita, ka, novērtējot atbilstību iedzīvotāju maksimālajam tvērumam, var izmantot jaunākos datus par iedzīvotāju skaitu valstī. RAP 169. punkta redakcijā nav jauninājumu, kas liktu apšaubīt šīs pieejas saderību ar jaunajām RAP tādā pašā mērā. Attiecīgi EUI uzskata par pieņemamu to, ka Norvēģijas iestādes izmantoja 2020. gada 1. janvāra datus par iedzīvotājiem.

| (30) | Pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem par iedzīvotājiem, Norvēģijā ir 5 368 283 iedzīvotāji (21). Tātad, ja aprēķinam izmanto šos datus, iedzīvotāju skaits noteiktajos ļoti mazapdzīvotajos un mazapdzīvotajos apgabalos nedrīkst pārsniegt 1 349 586. |
| --- | --- |

(30)

Pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem par iedzīvotājiem, Norvēģijā ir 5 368 283 iedzīvotāji (21). Tātad, ja aprēķinam izmanto šos datus, iedzīvotāju skaits noteiktajos ļoti mazapdzīvotajos un mazapdzīvotajos apgabalos nedrīkst pārsniegt 1 349 586.

| (31) | Iedzīvotāju skaits noteiktajos mazapdzīvotajos apgabalos ir 1 348 649 (22). Šis skaits ir mazāks par speciālo “c” tvērumu Norvēģijā. |
| --- | --- |

(31)

Iedzīvotāju skaits noteiktajos mazapdzīvotajos apgabalos ir 1 348 649 (22). Šis skaits ir mazāks par speciālo “c” tvērumu Norvēģijā.

3.2.3   Ļoti mazapdzīvoti apgabali

3.2.3.1   Daudzi no mazapdzīvotajiem apgabaliem var tikt atzīti par ļoti mazapdzīvotiem apgabaliem

| (32) | Šajā iedaļā EUI novērtēs Norvēģijas iestāžu noteiktos ļoti mazapdzīvotos apgabalus. Ņemot vērā Norvēģijas ģeogrāfiju un apdzīvotības modeli, daudzi no mazapdzīvotajiem apgabaliem var tikt atzīti par ļoti mazapdzīvotiem apgabaliem, un Norvēģijas iestādes ir tos noteikušas par tādiem. |
| --- | --- |

(32)

Šajā iedaļā EUI novērtēs Norvēģijas iestāžu noteiktos ļoti mazapdzīvotos apgabalus. Ņemot vērā Norvēģijas ģeogrāfiju un apdzīvotības modeli, daudzi no mazapdzīvotajiem apgabaliem var tikt atzīti par ļoti mazapdzīvotiem apgabaliem, un Norvēģijas iestādes ir tos noteikušas par tādiem.

3.2.3.2   Ziemeļnorvēģijas reģions ir iekļauts pilnībā

| (33) | RAP 169. punkta trešajā teikumā paredzēts, ka “[a]ttiecībā uz ļoti mazapdzīvotiem apgabaliem EEZ EBTA valstis par iepriekš definētiem var noteikt 2. līmeņa statistikas reģionus ar mazāk nekā astoņiem iedzīvotājiem uz km2 vai citus, mazākus minētajiem 2. līmeņa statistikas reģioniem piegulošus vienlaidu apgabalus ar nosacījumu, ka šajos apgabalos ir mazāk nekā astoņi iedzīvotāji uz km2 un ka iedzīvotāju kopskaits ļoti mazapdzīvotajos apgabalos un mazapdzīvotajos apgabalos nepārsniedz 167. punktā minēto speciālo “c” tvērumu”. |
| --- | --- |

(33)

RAP 169. punkta trešajā teikumā paredzēts, ka “[a]ttiecībā uz ļoti mazapdzīvotiem apgabaliem EEZ EBTA valstis par iepriekš definētiem var noteikt 2. līmeņa statistikas reģionus ar mazāk nekā astoņiem iedzīvotājiem uz km2 vai citus, mazākus minētajiem 2. līmeņa statistikas reģioniem piegulošus vienlaidu apgabalus ar nosacījumu, ka šajos apgabalos ir mazāk nekā astoņi iedzīvotāji uz km2 un ka iedzīvotāju kopskaits ļoti mazapdzīvotajos apgabalos un mazapdzīvotajos apgabalos nepārsniedz 167. punktā minēto speciālo “c” tvērumu”.

| (34) | Norvēģijā divi 2. līmeņa statistikas reģioni atbilst iedzīvotāju blīvuma kritērijam par astoņiem iedzīvotājiem uz km2. Tie ir Ziemeļnorvēģija (23) un Innlandet (24). Ziemeļnorvēģijas 2. līmeņa reģionā iedzīvotāju blīvums ir 4,5 iedzīvotāji uz km2 (25), savukārt Innlandet 2. līmeņa reģionā iedzīvotāju blīvums ir 7,5 iedzīvotāji uz km2 (26). |
| --- | --- |

(34)

Norvēģijā divi 2. līmeņa statistikas reģioni atbilst iedzīvotāju blīvuma kritērijam par astoņiem iedzīvotājiem uz km2. Tie ir Ziemeļnorvēģija (23) un Innlandet (24). Ziemeļnorvēģijas 2. līmeņa reģionā iedzīvotāju blīvums ir 4,5 iedzīvotāji uz km2 (25), savukārt Innlandet 2. līmeņa reģionā iedzīvotāju blīvums ir 7,5 iedzīvotāji uz km2 (26).

| (35) | Norvēģijas iestādes ir noteikušas, ka viss Ziemeļnorvēģijas 2. līmeņa reģions ir atbalsttiesīgs. Tādējādi visi Ziemeļnorvēģijas apgabali jāuzskata par ļoti mazapdzīvotiem apgabaliem RAP izpratnē. |
| --- | --- |

(35)

Norvēģijas iestādes ir noteikušas, ka viss Ziemeļnorvēģijas 2. līmeņa reģions ir atbalsttiesīgs. Tādējādi visi Ziemeļnorvēģijas apgabali jāuzskata par ļoti mazapdzīvotiem apgabaliem RAP izpratnē.

| (36) | Kā minēts (16). punktā iepriekš, pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem, šajos apgabalos dzīvo 484 546 iedzīvotāji. |
| --- | --- |

(36)

Kā minēts (16). punktā iepriekš, pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem, šajos apgabalos dzīvo 484 546 iedzīvotāji.

3.2.3.3   
  Innlandet reģions ir iekļauts daļēji

| (37) | RAP 169. punkta trešā teikuma redakcija ļauj par iepriekš definētiem noteikt mazākus, 2. līmeņa statistikas reģioniem piegulošus vienlaidu apgabalus, ja iedzīvotāju blīvums tajos ir mazāks par astoņiem iedzīvotājiem uz km2. Lai arī tas nav noteikts nepārprotami, pēc loģikas līdztekus iespējai iekļaut šādus vienlaidu apgabalus jābūt arī iespējai neiekļaut 2. līmeņa statistikas reģionos ietilpstošos apgabalus, kuros ir mazāk nekā astoņi iedzīvotāji uz km2. Šī interpretācija arī saskan ar iepriekšējo praksi (27). |
| --- | --- |

(37)

RAP 169. punkta trešā teikuma redakcija ļauj par iepriekš definētiem noteikt mazākus, 2. līmeņa statistikas reģioniem piegulošus vienlaidu apgabalus, ja iedzīvotāju blīvums tajos ir mazāks par astoņiem iedzīvotājiem uz km2. Lai arī tas nav noteikts nepārprotami, pēc loģikas līdztekus iespējai iekļaut šādus vienlaidu apgabalus jābūt arī iespējai neiekļaut 2. līmeņa statistikas reģionos ietilpstošos apgabalus, kuros ir mazāk nekā astoņi iedzīvotāji uz km2. Šī interpretācija arī saskan ar iepriekšējo praksi (27).

| (38) | Saskaņā ar minēto Innlandet 2. līmeņa reģions tikai daļēji ir noteikts par ļoti mazapdzīvotu apgabalu. 3. tabulā turpmāk ir norādīti iekļautie Innlandet reģiona apgabali un iedzīvotāju blīvums tajos (28).

  3. tabula


  Iekļautie Innlandet apgabali








  2. līmeņa reģions | Apgabali (pašvaldības) | Iedzīvotāju blīvums |
| --- | --- | --- | --- |
| Innlandet | Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os, Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre un Vang | 3,4 |

(38)

Saskaņā ar minēto Innlandet 2. līmeņa reģions tikai daļēji ir noteikts par ļoti mazapdzīvotu apgabalu. 3. tabulā turpmāk ir norādīti iekļautie Innlandet reģiona apgabali un iedzīvotāju blīvums tajos (28).

3. tabula

Iekļautie Innlandet apgabali

2. līmeņa reģions

Apgabali (pašvaldības)

Iedzīvotāju blīvums

Innlandet

Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os, Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre un Vang

3,4

| (39) | Pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem par iedzīvotājiem, šajos apgabalos ir 143 115 iedzīvotāji (29). |
| --- | --- |

(39)

Pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem par iedzīvotājiem, šajos apgabalos ir 143 115 iedzīvotāji (29).

3.2.3.4   
  Trøndelag daļas ir iekļautas kā mazāki vienlaidu apgabali līdzās Ziemeļnorvēģijai

| (40) | Visi Ziemeļnorvēģijai piegulošie apgabali atrodas 3. līmeņa reģionā Trøndelag. |
| --- | --- |

(40)

Visi Ziemeļnorvēģijai piegulošie apgabali atrodas 3. līmeņa reģionā Trøndelag.

| (41) | 4. tabulā turpmāk ir uzskaitīti iekļautie Trøndelag reģiona apgabali un norādīts iedzīvotāju blīvums tajos (30).

  4. tabula


  Iekļautie vienlaidu apgabali līdzās Ziemeļnorvēģijai








  3. līmeņa reģions | Apgabali (pašvaldības) | Iedzīvotāju blīvums |
| --- | --- | --- | --- |
| Trøndelag | Steinkjer daļa, kas iepriekš bija Verran pašvaldība, Namsos, Osen, Snåase-Snåsa, Lierne, Raarvihke–Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Flatanger, Leka, Inderøy, Indre Fosen, Ørland, Åfjord un Nærøysund | 4,1 |

(41)

4. tabulā turpmāk ir uzskaitīti iekļautie Trøndelag reģiona apgabali un norādīts iedzīvotāju blīvums tajos (30).

4. tabula

Iekļautie vienlaidu apgabali līdzās Ziemeļnorvēģijai

3. līmeņa reģions

Apgabali (pašvaldības)

Iedzīvotāju blīvums

Trøndelag

Steinkjer daļa, kas iepriekš bija Verran pašvaldība, Namsos, Osen, Snåase-Snåsa, Lierne, Raarvihke–Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Flatanger, Leka, Inderøy, Indre Fosen, Ørland, Åfjord un Nærøysund

4,1

| (42) | Iedzīvotāju skaits šajos apgabalos ir 73 683, kas aprēķināts, pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem par iedzīvotājiem (31). |
| --- | --- |

(42)

Iedzīvotāju skaits šajos apgabalos ir 73 683, kas aprēķināts, pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem par iedzīvotājiem (31).

3.2.3.5   Ir iekļauti mazāki vienlaidu apgabali, kas atrodas vairākos apgabalos līdzās Innlandet

| (43) | Innlandet piegulošie apgabali atrodas šādos 3. līmeņa reģionos – Trøndelag, Møre og Romsdal, Vestland, Rogaland, Agder, Vestfold og Telemark un Viken. Šie apgabali ir uzskaitīti 5. tabulā turpmāk (32).

  5. tabula


  Iekļautie vienlaidu apgabali līdzās Innlandet









  3. līmeņa reģions | Apgabali (pašvaldības) | Iedzīvotāju blīvums |
| --- | --- | --- | --- |
| Trøndelag | Hitra, Frøya, Oppdal, Rennebu, Røros, Holtålen, Tydal, Meråker, Heim, Rindal un Orkland daļas, kas iepriekš bija Agdenes un Meldal pašvaldības, un daļēji arī Snillfjord pašvaldība | 3,6 |
| Møre og Romsdal | Vanylven, Sande, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Fjord, Volda daļa, kas iepriekš bija Hornindal pašvaldība, Molde daļas, kas iepriekš bija Nesset un Midsund pašvaldības, un Ålesund daļa, kas iepriekš bija Sandøy pašvaldība | 6,3 |
| Vestland | Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Modalen, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Bremanger, Stad, Gloppen, Stryn, Voss daļa, kas iepriekš bija Granvin pašvaldība, Kinn daļa, kas iepriekš bija Vågsøy pašvaldība, Sogndal daļas, kas iepriekš bija Leikanger un Balestrand pašvaldības, un Sunnfjord daļas, kas iepriekš bija Gaular, Jølster un Naustdal pašvaldības | 4,7 |
| Rogaland | Hjelmeland, Suldal un Sauda | 3,6 |
| Agder | Risør, Gjerstad, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle un Åseral | 2,9 |
| Vestfold og Telemark | Drangedal, Nome, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke un Vinje | 2,9 |
| Viken | Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Rollag un Nore og Uvdal | 3,0 |

(43)

Innlandet piegulošie apgabali atrodas šādos 3. līmeņa reģionos – Trøndelag, Møre og Romsdal, Vestland, Rogaland, Agder, Vestfold og Telemark un Viken. Šie apgabali ir uzskaitīti 5. tabulā turpmāk (32).

5. tabula

Iekļautie vienlaidu apgabali līdzās Innlandet

3. līmeņa reģions

Apgabali (pašvaldības)

Iedzīvotāju blīvums

Trøndelag

Hitra, Frøya, Oppdal, Rennebu, Røros, Holtålen, Tydal, Meråker, Heim, Rindal un Orkland daļas, kas iepriekš bija Agdenes un Meldal pašvaldības, un daļēji arī Snillfjord pašvaldība

3,6

Møre og Romsdal

Vanylven, Sande, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Fjord, Volda daļa, kas iepriekš bija Hornindal pašvaldība, Molde daļas, kas iepriekš bija Nesset un Midsund pašvaldības, un Ålesund daļa, kas iepriekš bija Sandøy pašvaldība

6,3

Vestland

Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Modalen, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Bremanger, Stad, Gloppen, Stryn, Voss daļa, kas iepriekš bija Granvin pašvaldība, Kinn daļa, kas iepriekš bija Vågsøy pašvaldība, Sogndal daļas, kas iepriekš bija Leikanger un Balestrand pašvaldības, un Sunnfjord daļas, kas iepriekš bija Gaular, Jølster un Naustdal pašvaldības

4,7

Rogaland

Hjelmeland, Suldal un Sauda

3,6

Agder

Risør, Gjerstad, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle un Åseral

2,9

Vestfold og Telemark

Drangedal, Nome, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke un Vinje

2,9

Viken

Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Rollag un Nore og Uvdal

3,0

| (44) | Iedzīvotāju skaits šajos apgabalos ir 301 848, kas aprēķināts, pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem par iedzīvotājiem (33). |
| --- | --- |

(44)

Iedzīvotāju skaits šajos apgabalos ir 301 848, kas aprēķināts, pamatojoties uz 2020. gada 1. janvāra datiem par iedzīvotājiem (33).

3.2.3.6   Elastīgās pieejas novērtējums

| (45) | RAP 169. punktā ir noteiktas trīs prasības, kas jāizpilda, lai iekļautu apgabalus no 2. līmeņa statistikas reģioniem, kuros iedzīvotāju blīvums pārsniedz astoņus iedzīvotājus uz km2. |
| --- | --- |

(45)

RAP 169. punktā ir noteiktas trīs prasības, kas jāizpilda, lai iekļautu apgabalus no 2. līmeņa statistikas reģioniem, kuros iedzīvotāju blīvums pārsniedz astoņus iedzīvotājus uz km2.

| (46) | Pirmkārt, šajos apgabalos iedzīvotāju blīvumam jābūt mazākam par astoņiem iedzīvotājiem uz km2. |
| --- | --- |

(46)

Pirmkārt, šajos apgabalos iedzīvotāju blīvumam jābūt mazākam par astoņiem iedzīvotājiem uz km2.

| (47) | Kā jau minēts šā lēmuma (27). punktā, iepriekš gan EUI (34), gan Komisija (35) novērtēja kopējo iedzīvotāju blīvumu iekļautajos mazapdzīvotajos apgabalos 3. līmeņa reģiona mērogā (3. līmeņa statistikas reģionos / NUTS 3. līmeņa reģionos). Attiecībā uz darbības atbalsta shēmā noteiktajiem ļoti mazapdzīvotajiem apgabaliem EUI nevērtēja iedzīvotāju blīvumu tajos apgabalos, kuri pēc teritoriālā iedalījuma ir zemāk par 3. līmeni (36). |
| --- | --- |

(47)

Kā jau minēts šā lēmuma (27). punktā, iepriekš gan EUI (34), gan Komisija (35) novērtēja kopējo iedzīvotāju blīvumu iekļautajos mazapdzīvotajos apgabalos 3. līmeņa reģiona mērogā (3. līmeņa statistikas reģionos / NUTS 3. līmeņa reģionos). Attiecībā uz darbības atbalsta shēmā noteiktajiem ļoti mazapdzīvotajiem apgabaliem EUI nevērtēja iedzīvotāju blīvumu tajos apgabalos, kuri pēc teritoriālā iedalījuma ir zemāk par 3. līmeni (36).

| (48) | RAP 169. punkta redakcijā nav jauninājumu, kas liktu atkāpties no šīs ierastās prakses. Attiecīgi EUI izmantos to pašu pieeju, piemērojot arī jaunās RAP. |
| --- | --- |

(48)

RAP 169. punkta redakcijā nav jauninājumu, kas liktu atkāpties no šīs ierastās prakses. Attiecīgi EUI izmantos to pašu pieeju, piemērojot arī jaunās RAP.

| (49) | No datiem, kas sniegti 4. un 5. tabulā iepriekš, var secināt, ka, novērtējot kopējo iedzīvotāju blīvumu visos iekļautajos apgabalos, kuri atrodas tajā pašā 3. līmeņa statistikas reģionā, tas ir mazāks par astoņiem iedzīvotājiem uz km2. Tā kā 3. līmeņa statistikas reģioni ietilpst lielākos 2. līmeņa reģionos, tas nozīmē, ka, novērtējot iedzīvotāju blīvumu iekļautajos apgabalos katrā 2. līmeņa reģionā, arī tas nepārsniedz astoņus iedzīvotājus uz km2. |
| --- | --- |

(49)

No datiem, kas sniegti 4. un 5. tabulā iepriekš, var secināt, ka, novērtējot kopējo iedzīvotāju blīvumu visos iekļautajos apgabalos, kuri atrodas tajā pašā 3. līmeņa statistikas reģionā, tas ir mazāks par astoņiem iedzīvotājiem uz km2. Tā kā 3. līmeņa statistikas reģioni ietilpst lielākos 2. līmeņa reģionos, tas nozīmē, ka, novērtējot iedzīvotāju blīvumu iekļautajos apgabalos katrā 2. līmeņa reģionā, arī tas nepārsniedz astoņus iedzīvotājus uz km2.

| (50) | Tādējādi iekļautie apgabali atbilst prasībai par iedzīvotāju blīvumu. Kā redzams 3. tabulā, prasība par iedzīvotāju blīvumu ir izpildīta arī tad, ja to novērtē visos noteiktajos Innlandet apgabalos kopā. |
| --- | --- |

(50)

Tādējādi iekļautie apgabali atbilst prasībai par iedzīvotāju blīvumu. Kā redzams 3. tabulā, prasība par iedzīvotāju blīvumu ir izpildīta arī tad, ja to novērtē visos noteiktajos Innlandet apgabalos kopā.

| (51) | Otrkārt, iekļautajiem apgabaliem jābūt vienlaidu apgabaliem, kuri robežojas ar 2. līmeņa statistikas reģioniem un kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par astoņiem iedzīvotājiem uz km2. Pamatojoties uz attiecīgo apgabalu robežām, kas grafiski attēlotas kartē, kura pievienota šim lēmumam kā III b) pielikums, EUI secina, ka šī prasība ir izpildīta. |
| --- | --- |

(51)

Otrkārt, iekļautajiem apgabaliem jābūt vienlaidu apgabaliem, kuri robežojas ar 2. līmeņa statistikas reģioniem un kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par astoņiem iedzīvotājiem uz km2. Pamatojoties uz attiecīgo apgabalu robežām, kas grafiski attēlotas kartē, kura pievienota šim lēmumam kā III b) pielikums, EUI secina, ka šī prasība ir izpildīta.

| (52) | Treškārt, iekļaušanas rezultātā nedrīkst pārsniegt RAP 167. punktā minēto speciālo “c” tvērumu. Saskaņā ar RAP 169. punkta pēdējo teikumu šā novērtējuma nolūkiem ļoti mazapdzīvoto apgabalu iedzīvotāju skaits jāaplūko kopsummā ar iedzīvotāju skaitu apgabalos, kas ir tikai mazapdzīvoti. |
| --- | --- |

(52)

Treškārt, iekļaušanas rezultātā nedrīkst pārsniegt RAP 167. punktā minēto speciālo “c” tvērumu. Saskaņā ar RAP 169. punkta pēdējo teikumu šā novērtējuma nolūkiem ļoti mazapdzīvoto apgabalu iedzīvotāju skaits jāaplūko kopsummā ar iedzīvotāju skaitu apgabalos, kas ir tikai mazapdzīvoti.

| (53) | Iedzīvotāju skaits noteiktajos ļoti mazapdzīvotajos apgabalos ir 1 003 192 (37). Šis skaitlis tika ņemts vērā, novērtējot par mazapdzīvotajiem apgabaliem noteikto apgabalu atbilstību iedzīvotāju maksimālajam tvērumam, kas norādīts (31). punktā iepriekš. Uz šā pamata EUI secina, ka iedzīvotāju tvērums Norvēģijas reģionālā atbalsta kartē nepārsniedz RAP 167. punktā minēto speciālo “c” tvērumu. |
| --- | --- |

(53)

Iedzīvotāju skaits noteiktajos ļoti mazapdzīvotajos apgabalos ir 1 003 192 (37). Šis skaitlis tika ņemts vērā, novērtējot par mazapdzīvotajiem apgabaliem noteikto apgabalu atbilstību iedzīvotāju maksimālajam tvērumam, kas norādīts (31). punktā iepriekš. Uz šā pamata EUI secina, ka iedzīvotāju tvērums Norvēģijas reģionālā atbalsta kartē nepārsniedz RAP 167. punktā minēto speciālo “c” tvērumu.

3.2.4   Noslēguma piezīmes par iepriekš definēto “c” apgabalu noteikšanu

| (54) | Reģionālā atbalsta kartē 2022.–2027. gadam Norvēģijas iestādes ir norādījušas mazapdzīvotus un ļoti mazapdzīvotus apgabalus, kuri var saņemt reģionālo atbalstu. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, EUI uzskata, ka šie apgabali ir noteikti atbilstoši RAP. |
| --- | --- |

(54)

Reģionālā atbalsta kartē 2022.–2027. gadam Norvēģijas iestādes ir norādījušas mazapdzīvotus un ļoti mazapdzīvotus apgabalus, kuri var saņemt reģionālo atbalstu. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, EUI uzskata, ka šie apgabali ir noteikti atbilstoši RAP.

3.3   Iepriekš nedefinētie “c” apgabali

3.3.1   Ievads

| (55) | Saskaņā ar RAP I pielikumu speciālais “c” tvērums iepriekš nedefinētiem “c” apgabaliem Norvēģijā ir 6,87 % no valsts iedzīvotāju kopskaita. Norvēģija var izmantot šo tvērumu iepriekš nedefinētu “c” apgabalu noteikšanai saskaņā ar RAP 175. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar RAP I pielikumu speciālais “c” tvērums iepriekš nedefinētiem “c” apgabaliem Norvēģijā ir 6,87 % no valsts iedzīvotāju kopskaita. Norvēģija var izmantot šo tvērumu iepriekš nedefinētu “c” apgabalu noteikšanai saskaņā ar RAP 175. punkta nosacījumiem.

3.3.2   Iekļautie apgabali

| (56) | Apgabali, ko Norvēģijas iestādes noteikušas par iepriekš nedefinētiem “c” apgabaliem, ir uzskaitīti 6. tabulā turpmāk (38).

  6. tabula


  Iepriekš nedefinētie “c” apgabali








  3. līmeņa reģions | Pašvaldības | Iedzīvotāju skaits 2020. gada 1. janvārī |
| --- | --- | --- | --- |
| Rogaland | Utsira un Kvitsøy | 715 |
| Møre og Romsdal | Aukra | 3 509 |

(56)

Apgabali, ko Norvēģijas iestādes noteikušas par iepriekš nedefinētiem “c” apgabaliem, ir uzskaitīti 6. tabulā turpmāk (38).

6. tabula

Iepriekš nedefinētie “c” apgabali

3. līmeņa reģions

Pašvaldības

Iedzīvotāju skaits 2020. gada 1. janvārī

Rogaland

Utsira un Kvitsøy

715

Møre og Romsdal

Aukra

3 509

| (57) | Tādējādi, pamatojoties uz visjaunākajiem 2020. gada 1. janvāra datiem par iedzīvotājiem, iedzīvotāju skaits apgabalos, kas noteikti kā iepriekš nedefinētie “c” apgabali, ir 4 224. |
| --- | --- |

(57)

Tādējādi, pamatojoties uz visjaunākajiem 2020. gada 1. janvāra datiem par iedzīvotājiem, iedzīvotāju skaits apgabalos, kas noteikti kā iepriekš nedefinētie “c” apgabali, ir 4 224.

3.3.3   Novērtējums

| (58) | Saskaņā ar RAP 175. punkta 3. daļas iii) punktu EEZ EBTA valstis kā iepriekš nedefinētus “c” apgabalus var noteikt salas ar mazāk nekā 5 000 iedzīvotāju. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar RAP 175. punkta 3. daļas iii) punktu EEZ EBTA valstis kā iepriekš nedefinētus “c” apgabalus var noteikt salas ar mazāk nekā 5 000 iedzīvotāju.

| (59) | Kā rāda skaitļi 6. tabulā iepriekš, nevienā no šīm salām – Utsira, Kvitsøy un Aukra – iedzīvotāju skaits nepārsniedz 5 000. Tādējādi ir izpildīts RAP 175. punkta 3. daļas iii) punktā paredzētais nosacījums. |
| --- | --- |

(59)

Kā rāda skaitļi 6. tabulā iepriekš, nevienā no šīm salām – Utsira, Kvitsøy un Aukra – iedzīvotāju skaits nepārsniedz 5 000. Tādējādi ir izpildīts RAP 175. punkta 3. daļas iii) punktā paredzētais nosacījums.

| (60) | Turklāt, pamatojoties uz datiem par iedzīvotājiem 6. tabulā iepriekš, šādu noteikto apgabalu iedzīvotāju skaits atbilst 0,08 % no iedzīvotāju kopskaita. Šis skaitlis ir ievērojami mazāks par iepriekš nedefinēto “c” apgabalu tvērumu, kas noteikts Norvēģijai RAP I pielikumā, proti, 6,87 % no valsts iedzīvotāju kopskaita. |
| --- | --- |

(60)

Turklāt, pamatojoties uz datiem par iedzīvotājiem 6. tabulā iepriekš, šādu noteikto apgabalu iedzīvotāju skaits atbilst 0,08 % no iedzīvotāju kopskaita. Šis skaitlis ir ievērojami mazāks par iepriekš nedefinēto “c” apgabalu tvērumu, kas noteikts Norvēģijai RAP I pielikumā, proti, 6,87 % no valsts iedzīvotāju kopskaita.

| (61) | Uz šā pamata EUI secina, ka iepriekš nedefinētie “c” apgabali Norvēģijas reģionālā atbalsta kartē 2022.–2027. gadam ir noteikti atbilstoši RAP. |
| --- | --- |

(61)

Uz šā pamata EUI secina, ka iepriekš nedefinētie “c” apgabali Norvēģijas reģionālā atbalsta kartē 2022.–2027. gadam ir noteikti atbilstoši RAP.

3.4   Reģionālā atbalsta kartē iekļauto apgabalu pārskats

| (62) | Reģionālā atbalsta kartē iekļautie apgabali ir uzskaitīti šā lēmuma I pielikumā, norādot arī to statusu – ļoti mazapdzīvots apgabals, mazapdzīvots apgabals vai iepriekš nedefinēts “c” apgabals. II pielikumā iekļauta sīkāka informācija par statistikas vienībām tajās pašvaldībās, kuras atbalsttiesīgo apgabalu noteikšanas laikā tika sadalītas. |
| --- | --- |

(62)

Reģionālā atbalsta kartē iekļautie apgabali ir uzskaitīti šā lēmuma I pielikumā, norādot arī to statusu – ļoti mazapdzīvots apgabals, mazapdzīvots apgabals vai iepriekš nedefinēts “c” apgabals. II pielikumā iekļauta sīkāka informācija par statistikas vienībām tajās pašvaldībās, kuras atbalsttiesīgo apgabalu noteikšanas laikā tika sadalītas.

4   ATBALSTA INTENSITĀTE

| (63) | No RAP 151. punkta izriet, ka reģionālā atbalsta kartē jānorāda arī atbalsttiesīgajiem apgabaliem paredzētā atbalsta maksimālā intensitāte apstiprinātās kartes derīguma periodā. |
| --- | --- |

(63)

No RAP 151. punkta izriet, ka reģionālā atbalsta kartē jānorāda arī atbalsttiesīgajiem apgabaliem paredzētā atbalsta maksimālā intensitāte apstiprinātās kartes derīguma periodā.

| (64) | Kartē norādītie dati par atbalsta maksimālo intensitāti attiecas uz reģionālo ieguldījumu atbalstu. Šāda atbalsta maksimālā pieļaujamā intensitāte ir noteikta RAP 7.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(64)

Kartē norādītie dati par atbalsta maksimālo intensitāti attiecas uz reģionālo ieguldījumu atbalstu. Šāda atbalsta maksimālā pieļaujamā intensitāte ir noteikta RAP 7.4. iedaļā.

| (65) | Kā norādīts 7. tabulā turpmāk, Norvēģijas iestādes ir paziņojušas, ka atbalsta maksimālā intensitāte lielajiem uzņēmumiem ir 20 % iepriekš definētajos “c” apgabalos un 10 % iepriekš nedefinētajos “c” apgabalos. Atbalsta maksimālo intensitāti mazajiem uzņēmumiem palielina par 20 procentpunktiem, bet vidējiem uzņēmumiem – par 10 procentpunktiem (39).

  7. tabula


  Atbalsta maksimālā intensitāte









  Apgabala veids | Atbalsta maksimālā intensitāte lielajiem uzņēmumiem | Palielinājums vidējiem uzņēmumiem | Palielinājums mazajiem uzņēmumiem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iepriekš definēts “c” apgabals | 20  % | 10  % | 20  % |
| Iepriekš nedefinēts “c” apgabals | 10  % | 10  % | 20  % |

(65)

Kā norādīts 7. tabulā turpmāk, Norvēģijas iestādes ir paziņojušas, ka atbalsta maksimālā intensitāte lielajiem uzņēmumiem ir 20 % iepriekš definētajos “c” apgabalos un 10 % iepriekš nedefinētajos “c” apgabalos. Atbalsta maksimālo intensitāti mazajiem uzņēmumiem palielina par 20 procentpunktiem, bet vidējiem uzņēmumiem – par 10 procentpunktiem (39).

7. tabula

Atbalsta maksimālā intensitāte

Apgabala veids

Atbalsta maksimālā intensitāte lielajiem uzņēmumiem

Palielinājums vidējiem uzņēmumiem

Palielinājums mazajiem uzņēmumiem

Iepriekš definēts “c” apgabals

20  %

10  %

20  %

Iepriekš nedefinēts “c” apgabals

10  %

10  %

20  %

| (66) | Attiecībā uz atbalsta maksimālo intensitāti iepriekš definētajos “c” apgabalos RAP 182. punkta 1. apakšpunktā noteikts, ka mazapdzīvotos apgabalos atbalsta intensitāte lielajiem uzņēmumiem nedrīkst pārsniegt 20 %. Tā kā visi apgabali, uz kuriem attiecas iepriekš definētajiem “c” apgabaliem paredzētā kvota, ir noteikti par mazapdzīvotiem, Norvēģijas iestāžu noteiktā atbalsta maksimālā intensitāte atbilst RAP. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz atbalsta maksimālo intensitāti iepriekš definētajos “c” apgabalos RAP 182. punkta 1. apakšpunktā noteikts, ka mazapdzīvotos apgabalos atbalsta intensitāte lielajiem uzņēmumiem nedrīkst pārsniegt 20 %. Tā kā visi apgabali, uz kuriem attiecas iepriekš definētajiem “c” apgabaliem paredzētā kvota, ir noteikti par mazapdzīvotiem, Norvēģijas iestāžu noteiktā atbalsta maksimālā intensitāte atbilst RAP.

| (67) | Arī palielinājumi, kas noteikti vidējiem un mazajiem uzņēmumiem iepriekš definētajos “c” apgabalos, atbilst RAP. No RAP 186. punkta izriet, ka atbalsta intensitāti var palielināt par maksimāli 20 procentpunktiem attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem un maksimāli par 10 procentpunktiem attiecībā uz vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(67)

Arī palielinājumi, kas noteikti vidējiem un mazajiem uzņēmumiem iepriekš definētajos “c” apgabalos, atbilst RAP. No RAP 186. punkta izriet, ka atbalsta intensitāti var palielināt par maksimāli 20 procentpunktiem attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem un maksimāli par 10 procentpunktiem attiecībā uz vidējiem uzņēmumiem.

| (68) | Attiecībā uz atbalsta maksimālo intensitāti iepriekš nedefinētajos “c” apgabalos RAP 182. punkta 3. apakšpunktā noteikts, ka atbalsta intensitāte lielajiem uzņēmumiem nedrīkst pārsniegt 10 % iepriekš nedefinētajos “c” apgabalos, kur IKP uz vienu iedzīvotāju ir augstāks par 100 % no EEZ vidējā rādītāja, bet bezdarba līmenis ir zemāks par 100 % no EEZ vidējā rādītāja. Tā kā noteiktie iepriekš nedefinētie “c” apgabali ietilpst šajā kategorijā, Norvēģijas iestādes ir noteikušas, ka atbalsta maksimālā intensitāte ir 10 %. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz atbalsta maksimālo intensitāti iepriekš nedefinētajos “c” apgabalos RAP 182. punkta 3. apakšpunktā noteikts, ka atbalsta intensitāte lielajiem uzņēmumiem nedrīkst pārsniegt 10 % iepriekš nedefinētajos “c” apgabalos, kur IKP uz vienu iedzīvotāju ir augstāks par 100 % no EEZ vidējā rādītāja, bet bezdarba līmenis ir zemāks par 100 % no EEZ vidējā rādītāja. Tā kā noteiktie iepriekš nedefinētie “c” apgabali ietilpst šajā kategorijā, Norvēģijas iestādes ir noteikušas, ka atbalsta maksimālā intensitāte ir 10 %.

| (69) | Tomēr RAP 186. punktā noteiktās robežas atbalsta intensitātes palielinājumam mazajiem un vidējiem uzņēmumiem attiecas arī uz iepriekš nedefinētajiem “c” apgabaliem. Tāpēc atbalsta maksimālās intensitātes palielinājumi, kas parādīti 7. tabulā iepriekš, arī atbilst RAP. |
| --- | --- |

(69)

Tomēr RAP 186. punktā noteiktās robežas atbalsta intensitātes palielinājumam mazajiem un vidējiem uzņēmumiem attiecas arī uz iepriekš nedefinētajiem “c” apgabaliem. Tāpēc atbalsta maksimālās intensitātes palielinājumi, kas parādīti 7. tabulā iepriekš, arī atbilst RAP.

5   DARBĪBAS ILGUMS UN PĀRSKATĪŠANA

| (70) | Saskaņā ar RAP 189. punktu Norvēģijas iestādes ir iesniegušas vienu reģionālā atbalsta karti, kas piemērojama no 2022. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar RAP 189. punktu Norvēģijas iestādes ir iesniegušas vienu reģionālā atbalsta karti, kas piemērojama no 2022. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

| (71) | No RAP 194. punkta izriet, ka reģionālā atbalsta karšu starpposma pārskatīšana notiks 2023. gadā. Sīkāku informāciju par šo starpposma pārskatīšanu EUI sniegs līdz 2023. gada jūnijam. |
| --- | --- |

(71)

No RAP 194. punkta izriet, ka reģionālā atbalsta karšu starpposma pārskatīšana notiks 2023. gadā. Sīkāku informāciju par šo starpposma pārskatīšanu EUI sniegs līdz 2023. gada jūnijam.

6   SECINĀJUMS

| (72) | Pamatojoties uz iepriekšminēto novērtējumu, EUI atzīst, ka Norvēģijas reģionālā atbalsta karte 2022.–2027. gadam ir saderīga ar RAP principiem. Apstiprinātā karte ir RAP neatņemama sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(72)

Pamatojoties uz iepriekšminēto novērtējumu, EUI atzīst, ka Norvēģijas reģionālā atbalsta karte 2022.–2027. gadam ir saderīga ar RAP principiem. Apstiprinātā karte ir RAP neatņemama sastāvdaļa.

| (73) | I, II un III a) un III b) pielikums veido šā lēmuma neatņemamu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(73)

I, II un III a) un III b) pielikums veido šā lēmuma neatņemamu sastāvdaļu.

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētāja,

atbildīgā kolēģijas locekle

Bente ANGELL-HANSEN

kolēģijas loceklis

Högni S. KRISTJÁNSSON

kolēģijas loceklis

Stefan BARRIGA

līdzparakstījusies Tieslietu un administratīvo lietu

nodaļas direktore

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

---

(1)  Reģionālā atbalsta pamatnostādnes pieņēma 2021. gada 1. decembrī ar EUI Lēmumu Nr. 269/21/COL, kas vēl nav publicēts.

1

(2)  RAP 190. punkts.

2

(3)  RAP 2. punkts.

3

(4)  
  Sk. iepriekšējo zemsvītras piezīmi.

4

Sk. iepriekšējo zemsvītras piezīmi.

(5)  Dokumenti Nr. 1252726, Nr. 1252724, Nr. 1252722, Nr. 1252736, Nr. 1252734, Nr. 1252728, Nr. 12527 un Nr. 1252732.

5

(6)  EUI Lēmums Nr. 91/14/COL (2014. gada 26. februāris) par Norvēģijas reģionālā atbalsta karti 2014.–2020. gadam (OV L 172, 12.6.2014., 52. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 34, 12.6.2014., 18. lpp.).

6

(7)  Sk. 79.–81. punktu EUI Lēmumā Nr. 225/14/COL (2014. gada 18. jūnijs) par reģionāli diferencētām sociālā nodrošinājuma iemaksām 2014.–2020. gadā (OV C 344, 2.10.2014., 14. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 55, 2.10.2014., 4. lpp.).

7

(8)  Norvēģijas statistikas reģionu kartes PDF formātā ir pieejamas Eurostat tīmekļa lapās: https://ec.europa.eu/eurostat/web/nuts/nuts-maps.

8

Eurostat

(9)  Paziņojumā par reģionālā atbalsta karti Norvēģijas iestādes izmantoja 2020. gada 1. janvāra datus par iedzīvotājiem. Šie dati ir saņemti no Norvēģijas statistikas biroja (SSB). Dati par zemes platībām arī ir par situāciju 2020. gada 1. janvārī, un tie tāpat ir saņemti no SSB (Statistikkbanken). Tomēr atsevišķos gadījumos ir izmantoti dati par iepriekšējiem gadiem, lai iegūtu datus par bijušajām pašvaldībām, kuras tagad ir sadalītas vai apvienotas. Jo īpaši tas attiecas uz datiem par zemes platībām.

9

SSB

SSB

Statistikkbanken

(10)  Paziņojums, 3. lpp.

10

(11)  4. tabula paziņojuma 5. lpp.

11

(12)  Paziņojums, 3. un 4. lpp.

12

(13)  Šīs tabulas pamatā ir 2. tabula paziņojuma 4. lpp.

13

(14)  1. tabula paziņojuma 3. lpp.

14

(15)  Šīs tabulas pamatā ir 3. tabula paziņojuma 4. lpp.

15

(16)  1. tabula paziņojuma 3. lpp.

16

(17)  Sk. 18. punktu Lēmumā par Norvēģijas reģionālā atbalsta karti 2014.–2020. gadam, kas iepriekš minēts 6. zemsvītras piezīmē.

17

(18)  Sk. 7. un 15. punktu Komisijas lēmumā (2014. gada 27. marts) par Zviedrijas reģionālā atbalsta karti 2014.–2020. gadam, SA37985 (2014/N), (OV C 210, 4.7.2014., 20. lpp.).

18

(19)  Sk. 9. punktu EUI Lēmumā Nr. 170/14/COL (2014. gada 24. aprīlis) par Islandes reģionālā atbalsta karti 2014.–2020. gadam (OV L 201,10.7.2014., 33. lpp.).

19

(20)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi, 10. un 13.–15. punktu Komisijas lēmumā par Zviedrijas reģionālā atbalsta karti 2014.–2020. gadam, kas iepriekš minēts 18. zemsvītras piezīmē.

20

(21)  Paziņojums, 3. lpp.

21

(22)  Paziņojums, 3. lpp.

22

(23)  Šajā reģionā ietilpst šādi 3. līmeņa statistikas reģioni: Troms og Finnmark un Nordland.

23

Troms og Finnmark

Nordland

(24)  
  Innlandet ir arī 3. līmeņa statistikas reģions.

24

Innlandet

(25)  7.a tabula paziņojuma 8. lpp.

25

(26)  Paziņojums, 8. lpp.

26

(27)  Sk. 79.–81. punktu lēmumā par reģionāli diferencētām sociālā nodrošinājuma iemaksām 2014.–2020. gadā, kas iepriekš minēts 7. zemsvītras piezīmē.

27

(28)  Šīs tabulas pamatā ir 7.b un 8.b tabula paziņojuma 8. un 9. lpp.

28

(29)  7.b tabula paziņojuma 8. lpp.

29

(30)  Šīs tabulas pamatā ir 7.a un 8.a tabula paziņojuma 8. un 9. lpp.

30

(31)  7.a tabula paziņojuma 8. lpp.

31

(32)  Šīs tabulas pamatā ir 7.b un 8.b tabula paziņojuma 8. un 9. lpp.

32

(33)  7.b tabula paziņojuma 8. lpp.

33

(34)  Sk. 18. punktu lēmumā par Norvēģijas reģionālā atbalsta karti 2014.–2020. gadam, kas iepriekš minēts 6. zemsvītras piezīmē.

34

(35)  Sk. 7. un 15. punktu lēmumā par Zviedrijas reģionālā atbalsta karti 2014.–2020. gadam, kas iepriekš minēts 18. zemsvītras piezīmē.

35

(36)  Sk. 79.–81. punktu lēmumā par reģionāli diferencētām sociālā nodrošinājuma iemaksām 2014.–2020. gadā, kas iepriekš minēts 7. zemsvītras piezīmē.

36

(37)  Paziņojums, 10. lpp.

37

(38)  Šīs tabulas pamatā ir 9. tabula paziņojuma 11. lpp.

38

(39)  Šīs tabulas pamatā ir 10. tabula paziņojuma 11. lpp.

39

---

I PIELIKUMS

Reģionālā atbalsta kartē iekļauto apgabalu pārskats

1.   IEPRIEKŠ DEFINĒTIE “C” APGABALI

1.1.   Ļoti mazapdzīvoti apgabali

| 3. līmeņa reģions | Pašvaldības |
| --- | --- |
| Troms og Finnmark | Tromsø, Harstad-Hárstták, Alta, Vardø, Vadsø, Hammerfest, Kvæfjord, Tjeldsund, Ibestad, Gratangen, Loabák-Lavangen, Bardu, Salangen, Målselv, Sørreisa, Dyrøy, Senja, Balsfjord, Karlsøy, Lyngen, Storfjord-Omasvuotna-Omasvuono, Gáivuotna-Kåfjord-Kaivuono, Skjervøy, Nordreisa, Kvænangen, Guovdageaidnu-Kautokeino, Loppa, Hasvik, Måsøy, Nordkapp, Porsanger-Porsáŋgu-Porsanki, Kárášjohka-Karasjok, Lebesby, Gamvik, Berlevåg, Deatnu-Tana, Unjárga-Nesseby, Båtsfjord, un Sør-Varanger |
| Nordland | Bodø, Narvik, Bindal, Sømna, Brønnøy, Vega, Vevelstad, Herøy, Alstahaug, Leirfjord, Vefsn, Grane, Hattfjelldal, Dønna, Nesna, Hemnes, Rana, Lurøy, Træna, Rødøy, Meløy, Gildeskål, Beiarn, Saltdal, Fauske-Fuossko, Sørfold, Steigen, Lødingen, Evenes, Røst, Værøy, Flakstad, Vestvågøy, Vågan, Hadsel, Bø, Øksnes, Sortland, Andøy, Moskenes, un Hamarøy-Hábmer |
| Trøndelag | Steinkjer daļa, kas iepriekš bija Verran, Namsos, Osen, Snåase-Snåsa, Lierne, Raarvihke–Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Flatanger, Leka, Inderøy, Indre Fosen, Ørland, Åfjord, Nærøysund, Hitra, Frøya, Oppdal, Rennebu, Røros, Holtålen, Tydal, Meråker, Heim, Rindal, un Orkland daļas, kas iepriekš bija Agdenes, Meldal un Snillfjord pašvaldības daļas |
| Møre og Romsdal | Vanylven, Sande, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Fjord, Volda daļa, kas iepriekš bija Hornindal, Molde daļas, kas iepriekš bija Nesset un Midsund, un Ålesund daļa, kas iepriekš bija Sandøy |
| Vestland | Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Modalen, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Bremanger, Stad, Gloppen, Stryn, Voss daļa, kas iepriekš bija Granvin, Kinn daļa, kas iepriekš bija Vågsøy, Sogndal daļas, kas iepriekš bija Leikanger un Balestrand, un Sunnfjord daļas, kas iepriekš bija Gaular, Jølster un Naustdal |
| Rogaland | Hjelmeland, Suldal un Sauda |
| Agder | Risør, Gjerstad, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle un Åseral |
| Vestfold og Telemark | Drangedal, Nome, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke un Vinje |
| Innlandet | Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os, Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre un Vang |
| Viken | Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Rollag un Nore og Uvdal |

3. līmeņa reģions

Pašvaldības

Troms og Finnmark

Tromsø, Harstad-Hárstták, Alta, Vardø, Vadsø, Hammerfest, Kvæfjord, Tjeldsund, Ibestad, Gratangen, Loabák-Lavangen, Bardu, Salangen, Målselv, Sørreisa, Dyrøy, Senja, Balsfjord, Karlsøy, Lyngen, Storfjord-Omasvuotna-Omasvuono, Gáivuotna-Kåfjord-Kaivuono, Skjervøy, Nordreisa, Kvænangen, Guovdageaidnu-Kautokeino, Loppa, Hasvik, Måsøy, Nordkapp, Porsanger-Porsáŋgu-Porsanki, Kárášjohka-Karasjok, Lebesby, Gamvik, Berlevåg, Deatnu-Tana, Unjárga-Nesseby, Båtsfjord, un Sør-Varanger

Nordland

Bodø, Narvik, Bindal, Sømna, Brønnøy, Vega, Vevelstad, Herøy, Alstahaug, Leirfjord, Vefsn, Grane, Hattfjelldal, Dønna, Nesna, Hemnes, Rana, Lurøy, Træna, Rødøy, Meløy, Gildeskål, Beiarn, Saltdal, Fauske-Fuossko, Sørfold, Steigen, Lødingen, Evenes, Røst, Værøy, Flakstad, Vestvågøy, Vågan, Hadsel, Bø, Øksnes, Sortland, Andøy, Moskenes, un Hamarøy-Hábmer

Trøndelag

Steinkjer daļa, kas iepriekš bija Verran, Namsos, Osen, Snåase-Snåsa, Lierne, Raarvihke–Røyrvik, Namsskogan, Grong, Høylandet, Overhalla, Flatanger, Leka, Inderøy, Indre Fosen, Ørland, Åfjord, Nærøysund, Hitra, Frøya, Oppdal, Rennebu, Røros, Holtålen, Tydal, Meråker, Heim, Rindal, un Orkland daļas, kas iepriekš bija Agdenes, Meldal un Snillfjord pašvaldības daļas

Møre og Romsdal

Vanylven, Sande, Stranda, Sykkylven, Vestnes, Rauma, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Smøla, Aure, Fjord, Volda daļa, kas iepriekš bija Hornindal, Molde daļas, kas iepriekš bija Nesset un Midsund, un Ålesund daļa, kas iepriekš bija Sandøy

Vestland

Tysnes, Kvinnherad, Ullensvang, Eidfjord, Ulvik, Modalen, Fedje, Masfjorden, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Bremanger, Stad, Gloppen, Stryn, Voss daļa, kas iepriekš bija Granvin, Kinn daļa, kas iepriekš bija Vågsøy, Sogndal daļas, kas iepriekš bija Leikanger un Balestrand, un Sunnfjord daļas, kas iepriekš bija Gaular, Jølster un Naustdal

Rogaland

Hjelmeland, Suldal un Sauda

Agder

Risør, Gjerstad, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle un Åseral

Vestfold og Telemark

Drangedal, Nome, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke un Vinje

Innlandet

Kongsvinger, Nord-Odal, Sør-Odal, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os, Dovre, Lesja, Skjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre un Vang

Viken

Flå, Nesbyen, Gol, Hemsedal, Ål, Hol, Rollag un Nore og Uvdal

1.2.   Mazapdzīvoti apgabali

| 3. līmeņa reģions | Pašvaldības |
| --- | --- |
| Trøndelag | Steinkjer daļa, kas iepriekš bija Steinkjer (proti, daļa, kas nebija Verran), Midtre Gauldal, Selbu, Frosta un Verdal |
| Møre og Romsdal | Ålesund daļa, kas iepriekš bija Haram, Hareid, Volda daļa, kas iepriekš bija Volda (proti, daļa, kas nebija Hornindal), Ørsta, Averøy, Gjemnes un Hustadvika |
| Vestland | Voss daļa, kas iepriekš bija Voss (proti, daļa, kas nebija Granvin), Kinn daļa, kas iepriekš bija Flora, Sogndal daļa, kas iepriekš bija Sogndal (proti, daļa, kas nebija Balestrand un Leikanger), Sunnfjord daļa, kas iepriekš bija Førde, Etne, Bømlo, Fitjar, Kvam, Samnanger, Vaksdal un Austrheim |
| Rogaland | Sokndal, Lund un Bjerkreim |
| Agder | Lindesnes daļa, kas iepriekš bija Marnardal, Lyngdal daļa, kas iepriekš bija Audnedal, Farsund, Flekkefjord, Vegårshei, Tvedestrand, Iveland, Hægebostad, Kvinesdal un Sirdal |
| Vestfold og Telemark | Notodden, Bamble, Kragerø un Midt-Telemark |
| Innlandet | Øyer, Gausdal un Vestre Toten |
| Viken | Aremark, Marker, Aurskog-Høland, Sigdal, Krødsherad un Flesberg |

3. līmeņa reģions

Pašvaldības

Trøndelag

Steinkjer daļa, kas iepriekš bija Steinkjer (proti, daļa, kas nebija Verran), Midtre Gauldal, Selbu, Frosta un Verdal

Møre og Romsdal

Ålesund daļa, kas iepriekš bija Haram, Hareid, Volda daļa, kas iepriekš bija Volda (proti, daļa, kas nebija Hornindal), Ørsta, Averøy, Gjemnes un Hustadvika

Vestland

Voss daļa, kas iepriekš bija Voss (proti, daļa, kas nebija Granvin), Kinn daļa, kas iepriekš bija Flora, Sogndal daļa, kas iepriekš bija Sogndal (proti, daļa, kas nebija Balestrand un Leikanger), Sunnfjord daļa, kas iepriekš bija Førde, Etne, Bømlo, Fitjar, Kvam, Samnanger, Vaksdal un Austrheim

Rogaland

Sokndal, Lund un Bjerkreim

Agder

Lindesnes daļa, kas iepriekš bija Marnardal, Lyngdal daļa, kas iepriekš bija Audnedal, Farsund, Flekkefjord, Vegårshei, Tvedestrand, Iveland, Hægebostad, Kvinesdal un Sirdal

Vestfold og Telemark

Notodden, Bamble, Kragerø un Midt-Telemark

Innlandet

Øyer, Gausdal un Vestre Toten

Viken

Aremark, Marker, Aurskog-Høland, Sigdal, Krødsherad un Flesberg

2.   IEPRIEKŠ NEDEFINĒTIE “C” APGABALI

| 3. līmeņa reģions | Pašvaldības |
| --- | --- |
| Rogaland | Utsira un Kvitsøy |
| Møre og Romsdal | Aukra |

3. līmeņa reģions

Pašvaldības

Rogaland

Utsira un Kvitsøy

Møre og Romsdal

Aukra

---

II PIELIKUMS

Atbalsttiesīgās statistikas pamatvienības (BSU) dalītās pašvaldībās

| Pašvaldības (LAU) kods | Pašvaldības nosaukums | Bijusī pašvaldība | BSU kods | BSU nosaukums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4205 | Lindesnes | Marnardal | 42051001 | Øyslebø |
| | | | 42051002 | Skjævesland |
| | | | 42051003 | Birkeland |
| | | | 42051004 | Støa |
| | | | 42051005 | Gangså |
| | | | 42051006 | Finnsdal |
| | | | 42051007 | Tjomsland – Lindland |
| | | | 42051008 | Laudal Nedre |
| | | | 42051009 | Laudal Øvre |
| | | | 42051010 | Tisland |
| | | | 42051011 | Åkset |
| | | | 42051012 | Bruskeland |
| | | | 42051013 | Rydlende |
| | | | 42051014 | Trygsland |
| | | | 42051015 | Stedjan |
| | | | 42051016 | Koland |
| 4225 | Lyngdal | Audnedal | 42250401 | Brastad |
| | | | 42250402 | Viblemo |
| | | | 42250403 | Konsmo |
| | | | 42250404 | Audnedal |
| | | | 42250405 | Ågedalstø |
| | | | 42250406 | Øydna |
| | | | 42250407 | Byremo |
| | | | 42250408 | Håland – Sveindal |
| 4621 | Voss | 1234 Granvin | 46211001 | Lussand – Kvandal |
| | | | 46211002 | Folkedal |
| | | | 46211003 | Hamre |
| | | | 46211004 | Eide |
| | | | 46211005 | Selland – Kjerland |
| | | | 46211006 | Kyrkjestrandi |
| | | | 46211007 | Seim – Nesheim |
| | | | 46211008 | Spildo |
| | | | 46211009 | Tjoflot |
| | | | 46211010 | Djønno |
| 4602 | Kinn | 1439 Vågsøy | 46020401 | Silda |
| | | | 46020402 | Vedvik |
| | | | 46020403 | Halsør |
| | | | 46020404 | Røysa |
| | | | 46020405 | Raudeberg |
| | | | 46020406 | Kapellneset |
| | | | 46020407 | Refvik |
| | | | 46020408 | Kvalheim |
| | | | 46020501 | Ulvesund |
| | | | 46020502 | Degnepoll |
| | | | 46020503 | Kulen |
| | | | 46020504 | Blålid |
| | | | 46020505 | Skavøypoll |
| | | | 46020506 | Sørpoll |
| | | | 46020507 | Almenning |
| | | | 46020601 | Våge – Oppedal |
| | | | 46020602 | Holvik |
| | | | 46020603 | Sæternes |
| | | | 46020604 | Ellingskaret |
| | | | 46020605 | Skram Øvre |
| | | | 46020606 | Skram Nedre |
| | | | 46020607 | Midtgård Søndre |
| | | | 46020608 | Midtgård Nordre |
| | | | 46020609 | Gotteberg |
| | | | 46020610 | Øyane i Sør |
| 4640 | Sogndal | 1419 Leikanger | 46400501 | Njøs |
| | | | 46400502 | Hermansverk |
| | | | 46400503 | Henjum |
| | | | 46400504 | Leitet |
| | | | 46400505 | Leikanger |
| | | | 46400506 | Hamre – Fosse |
| | | | 46400507 | Grinde |
| | | | 46400508 | Eitorn |
| 4640 | Sogndal | 1418 Balestrand | 46400604 | Vetlefjord |
| | | | 46400605 | Sværefjorden |
| | | | 46400606 | Esefjorden |
| | | | 46400607 | Balestrand |
| | | | 46400608 | Thue |
| | | | 46400609 | Kvamsøy |
| 4647 | Sunnfjord | 1430 Gaular | 46470601 | Øvrebotten |
| | | | 46470602 | Eldal – Mjell |
| | | | 46470603 | Viken |
| | | | 46470604 | Hestadgrend |
| | | | 46470605 | Skudal |
| | | | 46470606 | Senneseth |
| | | | 46470607 | Steien |
| | | | 46470608 | Sande |
| | | | 46470609 | Sygna |
| | | | 46470610 | Lunde |
| | | | 46470611 | Skilbrei – Hjelmeland |
| | | | 46470612 | Lien |
| | | | 46470613 | Kvamme |
| | | | 46470614 | Osen |
| | | | 46470615 | Birkeland |
| | | | 46470616 | Kårstad |
| | | | 46470617 | Hestad |
| 4647 | Sunnfjord | 1431 Jølster | 46470401 | Eikås |
| | | | 46470402 | Langhaugane |
| | | | 46470403 | Hjellbrekke |
| | | | 46470404 | Vassenden Nord |
| | | | 46470405 | Vassenden Sør |
| | | | 46470406 | Sanddal |
| | | | 46470407 | Svidal |
| | | | 46470408 | Ålhus |
| | | | 46470501 | Myklebost |
| | | | 46470502 | Årdal |
| | | | 46470503 | Helgheim |
| | | | 46470504 | Fugle |
| | | | 46470505 | Skei |
| | | | 46470506 | Kjøsnesfjorden |
| | | | 46470507 | Førde |
| | | | 46470508 | Klakegg |
| | | | 46470509 | Veiteberg |
| | | | 46470510 | Åmot |
| 4647 | Sunnfjord | 1433 Naustdal | 46470701 | Kvellestad |
| | | | 46470702 | Vevring |
| | | | 46470703 | Redal |
| | | | 46470704 | Helle |
| | | | 46470705 | Frammarsvik |
| | | | 46470706 | Naustdal Vest |
| | | | 46470707 | Naustdal Aust |
| | | | 46470708 | Åse |
| | | | 46470709 | Horstad Vest |
| | | | 46470710 | Horstad Aust |
| | | | 46470711 | Ullaland Nord |
| | | | 46470712 | Ullaland Sør |
| | | | 46470713 | Fimland |
| 1577 | Volda | 1444 Hornindal | 15770601 | Haugen |
| | | | 15770602 | Kirkhorn |
| | | | 15770603 | Grodås |
| | | | 15770605 | Otterdal |
| | | | 15770606 | Lødemel |
| | | | 15770607 | Rygg |
| | | | 15770608 | Kjøs |
| 1506 | Molde | 1543 Nesset | 15060801 | Ranvik |
| | | | 15060802 | Tjelle |
| | | | 15060803 | Rød |
| | | | 15060804 | Høvik |
| | | | 15060805 | Hammervoll |
| | | | 15060806 | Eidsvåg Sentrum |
| | | | 15060807 | Aasen |
| | | | 15060808 | Stubø |
| | | | 15060809 | Vorpenes |
| | | | 15060810 | Raudsand |
| | | | 15060811 | Bersås |
| | | | 15060812 | Eidsøra |
| | | | 15060813 | Meisalstranda |
| | | | 15060814 | Bugge |
| | | | 15060901 | Myklebostad |
| | | | 15060902 | Nerland |
| | | | 15060903 | Sira |
| | | | 15060904 | Slenes |
| | | | 15060905 | Eikesdal |
| | | | 15060906 | Aursjøen |
| | | 1545 Midsund | 15061001 | Søre Midøy |
| | | | 15061002 | Nordre Midøy |
| | | | 15061003 | Midsund Ytre |
| | | | 15061004 | Ugelvik |
| | | | 15061005 | Nerland |
| | | | 15061006 | Raknes |
| | | | 15061007 | Rakvåg |
| | | | 15061008 | Ræstad |
| | | | 15061009 | Nord – Heggdal – Tutra |
| | | | 15061010 | Sør – Heggdal |
| | | | 15061011 | Midsund Indre |
| 1507 | Ålesund | 1534 Haram | 15071101 | Fjørtoft |
| | | | 15071102 | Otterlei |
| | | | 15071103 | Rogne |
| | | | 15071104 | Longva |
| | | | 15071105 | Flem |
| | | | 15071106 | Ulla |
| | | | 15071107 | Austnes |
| | | | 15071108 | Haram |
| | | | 15071109 | Kjerstad |
| | | | 15071110 | Farstad |
| | | | 15071201 | Hurla |
| | | | 15071202 | Alvestad |
| | | | 15071203 | Brattvåg |
| | | | 15071204 | Aksla – Håvik |
| | | | 15071301 | Samfjord |
| | | | 15071302 | Strand |
| | | | 15071303 | Slyngstad |
| | | | 15071304 | Tennfjord |
| | | | 15071305 | Vatne |
| | | | 15071306 | Ulvestad – Vatne |
| | | | 15071307 | Hellestranda |
| | | | 15071308 | Vestrefjord |
| | | | 15071401 | Bjørnøy – Kalvøy |
| | | | 15071402 | Søvik – Gamlem |
| | | | 15071403 | Grytastrand – Hamsund |
| | | 1546 Sandøy | 15071701 | Myklebost |
| | | | 15071702 | Røsok |
| | | | 15071703 | Bruvoll – Morsund |
| | | | 15071704 | Steinshamn – Harnes |
| | | | 15071705 | Huse |
| | | | 15071706 | Finnøy |
| | | | 15071708 | Sandøy |
| | | | 15071709 | Ona – Husøy |
| 5006 | Steinkjer | Verran | 50060801 | Vada |
| | | | 50060802 | Nordberg |
| | | | 50060803 | Kirkreit |
| | | | 50060804 | Bratreit |
| | | | 50060805 | Holdåsen |
| | | | 50060806 | Malmo |
| | | | 50060807 | Fossdalen |
| | | | 50060808 | Ressem |
| | | | 50060809 | Sundbygda |
| | | | 50060810 | Tverås |
| | | | 50060811 | Folladalen – Ystmark |
| | | | 50060812 | Holden – Langvatnet |
| | | | 50060901 | Sela |
| | | | 50060902 | Follafoss Østre |
| | | | 50060903 | Follafoss Vestre – Tua |
| | | | 50060904 | Skjelstad |
| | | | 50060905 | Verrastranda |
| 5059 | Orkland | 5023 Meldal | 50590501 | Midtskog |
| | | | 50590502 | Løvby |
| | | | 50590503 | Løkken Vest |
| | | | 50590504 | Bjørnli |
| | | | 50590505 | Løkken Øst |
| | | | 50590601 | Laksøybygda |
| | | | 50590602 | Drogsetmoen |
| | | | 50590603 | Lo |
| | | | 50590604 | Storås Vest |
| | | | 50590605 | Fossen |
| | | | 50590606 | Syrstad |
| | | | 50590607 | Grefstad |
| | | | 50590608 | Grøta |
| | | | 50590609 | Hilstad |
| | | | 50590610 | Jerpstad |
| | | | 50590611 | Ree |
| | | | 50590612 | Grut |
| | | | 50590613 | Ilfjellet |
| | | | 50590614 | Resdalen |
| | | 5016 Agdenes | 50590801 | Selven |
| | | | 50590802 | Lysheim |
| | | | 50590803 | Sletvik |
| | | | 50590804 | Fjorden |
| | | | 50590806 | Leksa |
| | | | 50590807 | Ingdalen |
| | | | 50590808 | Hamna |
| | | | 50590809 | Singstad |
| | | | 50590810 | Sterten |
| | | | 50590811 | Stranda |
| | | 5012 Snillfjord daļas | 50590901 | Aa |
| | | | 50590902 | Vuttudal – Skårild |
| | | | 50590904 | Tannvik |
| | | | 50590905 | Åstfjorden |
| | | | 50590906 | Heggstad |
| | | | 50590911 | Imsterfjorden Indre |
| | | | 50590912 | Moldtun |

Pašvaldības (LAU) kods

Pašvaldības nosaukums

Bijusī pašvaldība

BSU kods

BSU nosaukums

4205

Lindesnes

Marnardal

42051001

Øyslebø

42051002

Skjævesland

42051003

Birkeland

42051004

Støa

42051005

Gangså

42051006

Finnsdal

42051007

Tjomsland – Lindland

42051008

Laudal Nedre

42051009

Laudal Øvre

42051010

Tisland

42051011

Åkset

42051012

Bruskeland

42051013

Rydlende

42051014

Trygsland

42051015

Stedjan

42051016

Koland

4225

Lyngdal

Audnedal

42250401

Brastad

42250402

Viblemo

42250403

Konsmo

42250404

Audnedal

42250405

Ågedalstø

42250406

Øydna

42250407

Byremo

42250408

Håland – Sveindal

4621

Voss

1234 Granvin

46211001

Lussand – Kvandal

46211002

Folkedal

46211003

Hamre

46211004

Eide

46211005

Selland – Kjerland

46211006

Kyrkjestrandi

46211007

Seim – Nesheim

46211008

Spildo

46211009

Tjoflot

46211010

Djønno

4602

Kinn

1439 Vågsøy

46020401

Silda

46020402

Vedvik

46020403

Halsør

46020404

Røysa

46020405

Raudeberg

46020406

Kapellneset

46020407

Refvik

46020408

Kvalheim

46020501

Ulvesund

46020502

Degnepoll

46020503

Kulen

46020504

Blålid

46020505

Skavøypoll

46020506

Sørpoll

46020507

Almenning

46020601

Våge – Oppedal

46020602

Holvik

46020603

Sæternes

46020604

Ellingskaret

46020605

Skram Øvre

46020606

Skram Nedre

46020607

Midtgård Søndre

46020608

Midtgård Nordre

46020609

Gotteberg

46020610

Øyane i Sør

4640

Sogndal

1419 Leikanger

46400501

Njøs

46400502

Hermansverk

46400503

Henjum

46400504

Leitet

46400505

Leikanger

46400506

Hamre – Fosse

46400507

Grinde

46400508

Eitorn

4640

Sogndal

1418 Balestrand

46400604

Vetlefjord

46400605

Sværefjorden

46400606

Esefjorden

46400607

Balestrand

46400608

Thue

46400609

Kvamsøy

4647

Sunnfjord

1430 Gaular

46470601

Øvrebotten

46470602

Eldal – Mjell

46470603

Viken

46470604

Hestadgrend

46470605

Skudal

46470606

Senneseth

46470607

Steien

46470608

Sande

46470609

Sygna

46470610

Lunde

46470611

Skilbrei – Hjelmeland

46470612

Lien

46470613

Kvamme

46470614

Osen

46470615

Birkeland

46470616

Kårstad

46470617

Hestad

4647

Sunnfjord

1431 Jølster

46470401

Eikås

46470402

Langhaugane

46470403

Hjellbrekke

46470404

Vassenden Nord

46470405

Vassenden Sør

46470406

Sanddal

46470407

Svidal

46470408

Ålhus

46470501

Myklebost

46470502

Årdal

46470503

Helgheim

46470504

Fugle

46470505

Skei

46470506

Kjøsnesfjorden

46470507

Førde

46470508

Klakegg

46470509

Veiteberg

46470510

Åmot

4647

Sunnfjord

1433 Naustdal

46470701

Kvellestad

46470702

Vevring

46470703

Redal

46470704

Helle

46470705

Frammarsvik

46470706

Naustdal Vest

46470707

Naustdal Aust

46470708

Åse

46470709

Horstad Vest

46470710

Horstad Aust

46470711

Ullaland Nord

46470712

Ullaland Sør

46470713

Fimland

1577

Volda

1444 Hornindal

15770601

Haugen

15770602

Kirkhorn

15770603

Grodås

15770605

Otterdal

15770606

Lødemel

15770607

Rygg

15770608

Kjøs

1506

Molde

1543 Nesset

15060801

Ranvik

15060802

Tjelle

15060803

Rød

15060804

Høvik

15060805

Hammervoll

15060806

Eidsvåg Sentrum

15060807

Aasen

15060808

Stubø

15060809

Vorpenes

15060810

Raudsand

15060811

Bersås

15060812

Eidsøra

15060813

Meisalstranda

15060814

Bugge

15060901

Myklebostad

15060902

Nerland

15060903

Sira

15060904

Slenes

15060905

Eikesdal

15060906

Aursjøen

1545 Midsund

15061001

Søre Midøy

15061002

Nordre Midøy

15061003

Midsund Ytre

15061004

Ugelvik

15061005

Nerland

15061006

Raknes

15061007

Rakvåg

15061008

Ræstad

15061009

Nord – Heggdal – Tutra

15061010

Sør – Heggdal

15061011

Midsund Indre

1507

Ålesund

1534 Haram

15071101

Fjørtoft

15071102

Otterlei

15071103

Rogne

15071104

Longva

15071105

Flem

15071106

Ulla

15071107

Austnes

15071108

Haram

15071109

Kjerstad

15071110

Farstad

15071201

Hurla

15071202

Alvestad

15071203

Brattvåg

15071204

Aksla – Håvik

15071301

Samfjord

15071302

Strand

15071303

Slyngstad

15071304

Tennfjord

15071305

Vatne

15071306

Ulvestad – Vatne

15071307

Hellestranda

15071308

Vestrefjord

15071401

Bjørnøy – Kalvøy

15071402

Søvik – Gamlem

15071403

Grytastrand – Hamsund

1546 Sandøy

15071701

Myklebost

15071702

Røsok

15071703

Bruvoll – Morsund

15071704

Steinshamn – Harnes

15071705

Huse

15071706

Finnøy

15071708

Sandøy

15071709

Ona – Husøy

5006

Steinkjer

Verran

50060801

Vada

50060802

Nordberg

50060803

Kirkreit

50060804

Bratreit

50060805

Holdåsen

50060806

Malmo

50060807

Fossdalen

50060808

Ressem

50060809

Sundbygda

50060810

Tverås

50060811

Folladalen – Ystmark

50060812

Holden – Langvatnet

50060901

Sela

50060902

Follafoss Østre

50060903

Follafoss Vestre – Tua

50060904

Skjelstad

50060905

Verrastranda

5059

Orkland

5023 Meldal

50590501

Midtskog

50590502

Løvby

50590503

Løkken Vest

50590504

Bjørnli

50590505

Løkken Øst

50590601

Laksøybygda

50590602

Drogsetmoen

50590603

Lo

50590604

Storås Vest

50590605

Fossen

50590606

Syrstad

50590607

Grefstad

50590608

Grøta

50590609

Hilstad

50590610

Jerpstad

50590611

Ree

50590612

Grut

50590613

Ilfjellet

50590614

Resdalen

5016 Agdenes

50590801

Selven

50590802

Lysheim

50590803

Sletvik

50590804

Fjorden

50590806

Leksa

50590807

Ingdalen

50590808

Hamna

50590809

Singstad

50590810

Sterten

50590811

Stranda

5012 Snillfjord daļas

50590901

Aa

50590902

Vuttudal – Skårild

50590904

Tannvik

50590905

Åstfjorden

50590906

Heggstad

50590911

Imsterfjorden Indre

50590912

Moldtun

---

III PIELIKUMA a) un b) punkts

Atbalsttiesīgo apgabalu grafiskie attēli

Image 1

Image 2

---