# Službeni list L 206/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 206 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.8. kolovoza 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 206

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.8. kolovoza 2022.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2022/1370 оd 5. kolovoza 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina okratoksina A u određenoj hrani (
  1
  ) | 11 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1371 оd 5. kolovoza 2022. o ispravku određenih jezičnih verzija Provedbene uredbe (EU) 2018/2066 o praćenju i izvješćivanju o emisijama stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 15 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1372 оd 5. kolovoza 2022. u pogledu privremenih mjera za sprečavanje ulaska u Uniju, premještanja i širenja unutar Unije te razmnožavanja i puštanja u Uniji Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) | 16 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1373 оd 5. kolovoza 2022. o odobravanju stavljanja na tržište željezova hidroksid adipat tartarata kao nove hrane i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 28 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1374 оd 5. kolovoza 2022. o odobrenju kalijeva diformata kao dodatka hrani za odbijenu prasad, svinje za tov i krmače i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 333/2012 (
  1
  ) | 35 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1375 оd 5. kolovoza 2022. o uskraćivanju odobrenja etoksikvina kao dodatka hrani za životinje koji pripada funkcionalnoj skupini antioksidansa i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2017/962 (
  1
  ) | 39 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/1376 od 26. srpnja 2022. o primjenjivosti članka 34. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća na proizvodnju i veleprodaju električne energije u Danskoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5046)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/1377 оd 4. kolovoza 2022. o izmjeni Priloga Odluci 2007/453/EZ u pogledu GSE statusa Francuske
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5507)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | SMJERNICE |
| | * | Smjernica (EU) 2022/1378 Europske središnje banke od 28. srpnja 2022. o izmjeni Smjernice 2008/596/EZ o upravljanju deviznim pričuvama Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka i o pravnoj dokumentaciji za poslove koji uključuju te pričuve (ESB/2008/5) (ESB/2022/28) | 55 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom

1

*

Uredba Komisije (EU) 2022/1370 оd 5. kolovoza 2022. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina okratoksina A u određenoj hrani (
  1
  )

1

11

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1371 оd 5. kolovoza 2022. o ispravku određenih jezičnih verzija Provedbene uredbe (EU) 2018/2066 o praćenju i izvješćivanju o emisijama stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

15

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1372 оd 5. kolovoza 2022. u pogledu privremenih mjera za sprečavanje ulaska u Uniju, premještanja i širenja unutar Unije te razmnožavanja i puštanja u Uniji Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield)

Meloidogyne graminicola

16

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1373 оd 5. kolovoza 2022. o odobravanju stavljanja na tržište željezova hidroksid adipat tartarata kao nove hrane i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  )

1

28

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1374 оd 5. kolovoza 2022. o odobrenju kalijeva diformata kao dodatka hrani za odbijenu prasad, svinje za tov i krmače i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 333/2012 (
  1
  )

1

35

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1375 оd 5. kolovoza 2022. o uskraćivanju odobrenja etoksikvina kao dodatka hrani za životinje koji pripada funkcionalnoj skupini antioksidansa i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2017/962 (
  1
  )

1

39

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/1376 od 26. srpnja 2022. o primjenjivosti članka 34. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća na proizvodnju i veleprodaju električne energije u Danskoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5046)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5046)

1

42

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2022/1377 оd 4. kolovoza 2022. o izmjeni Priloga Odluci 2007/453/EZ u pogledu GSE statusa Francuske
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5507)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5507)

1

51

SMJERNICE

*

Smjernica (EU) 2022/1378 Europske središnje banke od 28. srpnja 2022. o izmjeni Smjernice 2008/596/EZ o upravljanju deviznim pričuvama Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka i o pravnoj dokumentaciji za poslove koji uključuju te pričuve (ESB/2008/5) (ESB/2022/28)

(ESB/2022/28)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 8.8.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 206/1

---

UREDBA VIJEĆA (EU) 2022/1369

od 5. kolovoza 2022.

o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 122. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Ruska Federacija, glavni vanjski dobavljač plina Unije, započela je vojnu agresiju na Ukrajinu, ugovornu stranku Energetske zajednice. Eskalacija ruske vojne agresije na Ukrajinu od veljače 2022. dovela je do znatnog pada opskrbe plinom u namjernom pokušaju upotrebe opskrbe plinom kao političkog oružja. Zaustavio se dotok plina iz Rusije kroz Bjelarus, a opskrba plinom preko Ukrajine stalno se smanjuje. Ukupni protok plina iz Rusije manji je sada od 30 % prosjeka protokâ plina za razdoblje 2016.–2021. To smanjenje opskrbe dovelo je do povijesno visokih i nestabilnih cijena energije, što je doprinijelo inflaciji i stvorilo rizik od daljnjeg gospodarskog pada u Europi. |
| --- | --- |

(1)

Ruska Federacija, glavni vanjski dobavljač plina Unije, započela je vojnu agresiju na Ukrajinu, ugovornu stranku Energetske zajednice. Eskalacija ruske vojne agresije na Ukrajinu od veljače 2022. dovela je do znatnog pada opskrbe plinom u namjernom pokušaju upotrebe opskrbe plinom kao političkog oružja. Zaustavio se dotok plina iz Rusije kroz Bjelarus, a opskrba plinom preko Ukrajine stalno se smanjuje. Ukupni protok plina iz Rusije manji je sada od 30 % prosjeka protokâ plina za razdoblje 2016.–2021. To smanjenje opskrbe dovelo je do povijesno visokih i nestabilnih cijena energije, što je doprinijelo inflaciji i stvorilo rizik od daljnjeg gospodarskog pada u Europi.

| (2) | U tom kontekstu, Komisija predstavila je 8. svibnja 2022., nastavno na svoju komunikaciju od 8. ožujka 2022. naslovljenu „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju”, plan REPowerEU s ciljem okončanja ovisnosti Unije o ruskim fosilnim gorivima što je prije moguće, a najkasnije do 2027. Kako bi se postigao taj cilj, u planu REPowerEU utvrđuju se mjere povezane s uštedama energije i energetskom učinkovitošću te se predlaže ubrzano uvođenje čiste energije koja bi zamijenila fosilna goriva u kućanstvima, industriji i proizvodnji električne energije. Daljnje mjere koje se odnose na ponudu mogle bi uključivati, među ostalim, bolju koordinaciju nabave plina i pojednostavnjenje zajedničke nabave od strane europskih operatera na tržištu plina na međunarodnom tržištu plina, kao i sve napore da se očuvaju kapaciteti za proizvodnju električne energije koji ne ovise o zalihama uvezenog plina. |
| --- | --- |

(2)

U tom kontekstu, Komisija predstavila je 8. svibnja 2022., nastavno na svoju komunikaciju od 8. ožujka 2022. naslovljenu „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju”, plan REPowerEU s ciljem okončanja ovisnosti Unije o ruskim fosilnim gorivima što je prije moguće, a najkasnije do 2027. Kako bi se postigao taj cilj, u planu REPowerEU utvrđuju se mjere povezane s uštedama energije i energetskom učinkovitošću te se predlaže ubrzano uvođenje čiste energije koja bi zamijenila fosilna goriva u kućanstvima, industriji i proizvodnji električne energije. Daljnje mjere koje se odnose na ponudu mogle bi uključivati, među ostalim, bolju koordinaciju nabave plina i pojednostavnjenje zajedničke nabave od strane europskih operatera na tržištu plina na međunarodnom tržištu plina, kao i sve napore da se očuvaju kapaciteti za proizvodnju električne energije koji ne ovise o zalihama uvezenog plina.

| (3) | Unija je poduzela daljnje mjere kako bi povećala svoju razinu pripravnosti u pogledu poremećaja u opskrbi plinom. Uredba (EU) 2022/1032 Europskog parlamenta i Vijeća (1) donesena je kako bi se osiguralo popunjavanje podzemnih skladišta za predstojeća zimska razdoblja. |
| --- | --- |

(3)

Unija je poduzela daljnje mjere kako bi povećala svoju razinu pripravnosti u pogledu poremećaja u opskrbi plinom. Uredba (EU) 2022/1032 Europskog parlamenta i Vijeća (1) donesena je kako bi se osiguralo popunjavanje podzemnih skladišta za predstojeća zimska razdoblja.

| (4) | Nadalje, Komisija je u veljači i svibnju 2022. provela detaljna preispitivanja svih nacionalnih interventnih planova, a u međuvremenu i detaljno praćenje stanja sigurnosti opskrbe. Mjere koje je Unija poduzela od veljače 2022. osmišljene su kako bi se do 2027. postupno i potpuno ukinula upotreba ruskog plina i smanjili rizici koji proizlaze iz daljnjih velikih poremećaja u opskrbi. |
| --- | --- |

(4)

Nadalje, Komisija je u veljači i svibnju 2022. provela detaljna preispitivanja svih nacionalnih interventnih planova, a u međuvremenu i detaljno praćenje stanja sigurnosti opskrbe. Mjere koje je Unija poduzela od veljače 2022. osmišljene su kako bi se do 2027. postupno i potpuno ukinula upotreba ruskog plina i smanjili rizici koji proizlaze iz daljnjih velikih poremećaja u opskrbi.

| (5) | Međutim, nedavni poremećaj u opskrbi plinom iz Rusije upućuju na znatan rizik od naglog i jednostranog potpunog prekida opskrbe ruskim plinom u bliskoj budućnosti. Unija bi stoga trebala predvidjeti takav rizik i u duhu solidarnosti pripremiti se za mogućnost potpunog prekida opskrbe plinom iz Rusije u bilo kojem trenutku. Potrebno je hitno proaktivno djelovanje kako bi se predvidjela daljnja destabilizirajuća mjera i ojačala otpornost Unije na buduće šokove. Koordiniranim djelovanjem na razini Unije može se izbjeći ozbiljna šteta za gospodarstvo i za građane zbog mogućeg prekida u opskrbi plinom. |
| --- | --- |

(5)

Međutim, nedavni poremećaj u opskrbi plinom iz Rusije upućuju na znatan rizik od naglog i jednostranog potpunog prekida opskrbe ruskim plinom u bliskoj budućnosti. Unija bi stoga trebala predvidjeti takav rizik i u duhu solidarnosti pripremiti se za mogućnost potpunog prekida opskrbe plinom iz Rusije u bilo kojem trenutku. Potrebno je hitno proaktivno djelovanje kako bi se predvidjela daljnja destabilizirajuća mjera i ojačala otpornost Unije na buduće šokove. Koordiniranim djelovanjem na razini Unije može se izbjeći ozbiljna šteta za gospodarstvo i za građane zbog mogućeg prekida u opskrbi plinom.

| (6) | Postojećim pravnim okvirom za sigurnost opskrbe plinom utvrđenim Uredbom (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća (2) ne rješavaju se na odgovarajući način poremećaji u opskrbi od glavnog dobavljača plina koji traju dulje od 30 dana. Nepostojanje pravnog okvira za takav poremećaj dovodi do rizika od neusklađenog djelovanja država članica, što bi moglo ugroziti sigurnost opskrbe u susjednim državama članicama i dodatno opteretiti industriju i potrošače Unije. |
| --- | --- |

(6)

Postojećim pravnim okvirom za sigurnost opskrbe plinom utvrđenim Uredbom (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća (2) ne rješavaju se na odgovarajući način poremećaji u opskrbi od glavnog dobavljača plina koji traju dulje od 30 dana. Nepostojanje pravnog okvira za takav poremećaj dovodi do rizika od neusklađenog djelovanja država članica, što bi moglo ugroziti sigurnost opskrbe u susjednim državama članicama i dodatno opteretiti industriju i potrošače Unije.

| (7) | U Rezoluciji od 7. travnja 2022. o zaključcima sa sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022. Europski parlament pozvao je na predstavljanje plana za nastavak kratkoročnog jamčenja sigurnosti opskrbe energijom u Uniji. Na sastancima održanima 31. svibnja i 23. lipnja 2022. Europsko vijeće zatražilo je od Komisije da hitno iznese prijedloge za poboljšanje pripravnosti za mogući veliki poremećaj u opskrbi kako bi se osigurala opskrba energijom po pristupačnim cijenama. Slijedom tog zahtjeva Europskog Vijeća Komisija, zajedno s Unijinim međunarodnim partnerima, istražuje načine za ograničavanje rasta cijena energije, što uključuje izvedivost uvođenja privremenih gornjih granica cijena uvoza, prema potrebi. Nastavno na taj zahtjev, Komisija također nastavlja s radom na optimizaciji funkcioniranja europskog tržišta električne energije, uključujući učinak cijena plina na to tržište, kako bi ono bilo bolje pripremljeno za buduću prekomjernu nestabilnost cijena, isporučilo cjenovno pristupačnu električnu energiju i bilo u potpunosti prilagođeno dekarboniziranom energetskom sustavu, uz istodobno očuvanje cjelovitosti jedinstvenog tržišta, zadržavanje poticaja za zelenu tranziciju, očuvanje sigurnosti opskrbe i izbjegavanje nerazmjernih proračunskih troškova. |
| --- | --- |

(7)

U Rezoluciji od 7. travnja 2022. o zaključcima sa sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022. Europski parlament pozvao je na predstavljanje plana za nastavak kratkoročnog jamčenja sigurnosti opskrbe energijom u Uniji. Na sastancima održanima 31. svibnja i 23. lipnja 2022. Europsko vijeće zatražilo je od Komisije da hitno iznese prijedloge za poboljšanje pripravnosti za mogući veliki poremećaj u opskrbi kako bi se osigurala opskrba energijom po pristupačnim cijenama. Slijedom tog zahtjeva Europskog Vijeća Komisija, zajedno s Unijinim međunarodnim partnerima, istražuje načine za ograničavanje rasta cijena energije, što uključuje izvedivost uvođenja privremenih gornjih granica cijena uvoza, prema potrebi. Nastavno na taj zahtjev, Komisija također nastavlja s radom na optimizaciji funkcioniranja europskog tržišta električne energije, uključujući učinak cijena plina na to tržište, kako bi ono bilo bolje pripremljeno za buduću prekomjernu nestabilnost cijena, isporučilo cjenovno pristupačnu električnu energiju i bilo u potpunosti prilagođeno dekarboniziranom energetskom sustavu, uz istodobno očuvanje cjelovitosti jedinstvenog tržišta, zadržavanje poticaja za zelenu tranziciju, očuvanje sigurnosti opskrbe i izbjegavanje nerazmjernih proračunskih troškova.

| (8) | Člankom 122. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije omogućuje se Vijeću da, na prijedlog Komisije i u duhu solidarnosti među državama članicama, odluči o mjerama primjerenima gospodarskim prilikama, osobito ako se pojave ozbiljne poteškoće u opskrbi određenim proizvodima, poglavito u području energetike. Rizik od potpunog prekida opskrbe ruskim plinom do kraja 2022. primjer je toga. |
| --- | --- |

(8)

Člankom 122. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije omogućuje se Vijeću da, na prijedlog Komisije i u duhu solidarnosti među državama članicama, odluči o mjerama primjerenima gospodarskim prilikama, osobito ako se pojave ozbiljne poteškoće u opskrbi određenim proizvodima, poglavito u području energetike. Rizik od potpunog prekida opskrbe ruskim plinom do kraja 2022. primjer je toga.

| (9) | S obzirom na neposrednu opasnost od poremećaja u opskrbi Unije plinom, države članice trebale bi sada poduzeti mjere za smanjenje svoje potražnje prije zimskog razdoblja 2022.–2023. Takvim dobrovoljnim smanjenjem potražnje posebno bi se doprinijelo popunjavanju skladišnih kapaciteta, koji se ne bi iscrpili do kraja zimskog razdoblja 2022.–2023. i čime bi se državama članicama omogućilo suočavanje s mogućim valovima hladnoće u veljači i ožujku 2023. te olakšalo punjenje kapaciteta skladišta kako bi se osigurale odgovarajuće razine sigurnosti opskrbe za zimsko razdoblje 2023.–2024. Smanjenjem potražnje za plinom doprinijet će se i osiguravanju odgovarajuće opskrbe i smanjenju cijena energije u korist potrošača u Uniji. Stoga će sve države članice imati koristi od mjera poduzetih na razini Unije za smanjenje potražnje jer će se smanjiti rizik od većeg utjecaja na njihova gospodarstva. |
| --- | --- |

(9)

S obzirom na neposrednu opasnost od poremećaja u opskrbi Unije plinom, države članice trebale bi sada poduzeti mjere za smanjenje svoje potražnje prije zimskog razdoblja 2022.–2023. Takvim dobrovoljnim smanjenjem potražnje posebno bi se doprinijelo popunjavanju skladišnih kapaciteta, koji se ne bi iscrpili do kraja zimskog razdoblja 2022.–2023. i čime bi se državama članicama omogućilo suočavanje s mogućim valovima hladnoće u veljači i ožujku 2023. te olakšalo punjenje kapaciteta skladišta kako bi se osigurale odgovarajuće razine sigurnosti opskrbe za zimsko razdoblje 2023.–2024. Smanjenjem potražnje za plinom doprinijet će se i osiguravanju odgovarajuće opskrbe i smanjenju cijena energije u korist potrošača u Uniji. Stoga će sve države članice imati koristi od mjera poduzetih na razini Unije za smanjenje potražnje jer će se smanjiti rizik od većeg utjecaja na njihova gospodarstva.

| (10) | Pri određivanju količine dobrovoljnog smanjenja potražnje u obzir se uzimaju količine potražnje za plinom koje bi bile izložene riziku od izostanka isporuke u slučaju potpunog prekida opskrbe ruskim plinom. Napor radi smanjenja trebao bi biti jednak za sve države članice na temelju usporedbe s prosječnom potrošnjom svake države članice tijekom posljednjih pet godina. |
| --- | --- |

(10)

Pri određivanju količine dobrovoljnog smanjenja potražnje u obzir se uzimaju količine potražnje za plinom koje bi bile izložene riziku od izostanka isporuke u slučaju potpunog prekida opskrbe ruskim plinom. Napor radi smanjenja trebao bi biti jednak za sve države članice na temelju usporedbe s prosječnom potrošnjom svake države članice tijekom posljednjih pet godina.

| (11) | Mjere dobrovoljnog smanjenja potražnje možda neće same po sebi biti dovoljne za osiguravanje sigurnosti opskrbe i funkcioniranja tržišta. Kako bi se brzo odgovorilo na posebne izazove trenutačnog i očekivanog ozbiljnog produbljivanja nestašice plina i izbjeglo narušavanje opskrbe plinom među državama članicama trebalo bi uspostaviti novi instrument kojim bi se uvela mogućnost obveznog smanjenja potražnje za plinom za sve države članice. Taj bi instrument trebao biti u funkciji dovoljno prije jeseni 2022. Tim instrumentom Vijeće bi, na prijedlog Komisije, moglo provedbenom odlukom proglasiti uzbunjivanje na razini Unije. Dodjelom provedbene ovlasti Vijeću primjereno se u obzir uzimaju politička priroda odluke o aktivaciji obveze smanjenja potražnje na razini Unije i horizontalne posljedice te odluke na države članice. Komisija bi se prije predstavljanja takvog prijedloga trebala savjetovati s relevantnim skupinama za rizik, kako je utvrđeno u Prilogu I. Uredbe (EU) 2017/1938 („skupine za rizik”), i Koordinacijskom skupinom za plin uspostavljenom tom Uredbom. Uzbunjivanje na razini Unije trebalo bi proglasiti samo u slučaju da se dobrovoljne mjere za smanjenje potražnje pokažu nedostatnima za suzbijanje rizika od ozbiljne nestašice u opskrbi. Pet ili više nadležnih tijela država članica koje proglase uzbunjivanje na razini države na temelju članka 11. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2017/1938 trebalo bi imati mogućnost zatražiti od Komisije da Vijeću predstavi prijedlog o proglašenju uzbunjivanja na razini Unije. |
| --- | --- |

(11)

Mjere dobrovoljnog smanjenja potražnje možda neće same po sebi biti dovoljne za osiguravanje sigurnosti opskrbe i funkcioniranja tržišta. Kako bi se brzo odgovorilo na posebne izazove trenutačnog i očekivanog ozbiljnog produbljivanja nestašice plina i izbjeglo narušavanje opskrbe plinom među državama članicama trebalo bi uspostaviti novi instrument kojim bi se uvela mogućnost obveznog smanjenja potražnje za plinom za sve države članice. Taj bi instrument trebao biti u funkciji dovoljno prije jeseni 2022. Tim instrumentom Vijeće bi, na prijedlog Komisije, moglo provedbenom odlukom proglasiti uzbunjivanje na razini Unije. Dodjelom provedbene ovlasti Vijeću primjereno se u obzir uzimaju politička priroda odluke o aktivaciji obveze smanjenja potražnje na razini Unije i horizontalne posljedice te odluke na države članice. Komisija bi se prije predstavljanja takvog prijedloga trebala savjetovati s relevantnim skupinama za rizik, kako je utvrđeno u Prilogu I. Uredbe (EU) 2017/1938 („skupine za rizik”), i Koordinacijskom skupinom za plin uspostavljenom tom Uredbom. Uzbunjivanje na razini Unije trebalo bi proglasiti samo u slučaju da se dobrovoljne mjere za smanjenje potražnje pokažu nedostatnima za suzbijanje rizika od ozbiljne nestašice u opskrbi. Pet ili više nadležnih tijela država članica koje proglase uzbunjivanje na razini države na temelju članka 11. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2017/1938 trebalo bi imati mogućnost zatražiti od Komisije da Vijeću predstavi prijedlog o proglašenju uzbunjivanja na razini Unije.

| (12) | Uzbunjivanje na razini Unije trebala bi služiti kao krizna razina specifična za Uniju, koja bi trebala dovesti do obveznog smanjenja potražnje, neovisno o nacionalnim kriznim razinama u skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU) 2017/1938. Nakon što se proglasi uzbunjivanje na razini Unije, države članice trebale bi smanjiti svoju potrošnju plina u unaprijed utvrđenom razdoblju. Količina obveznog smanjenja potražnje u obzir uzima količinu potražnje za plinom koji bi mogao biti ugrožen u slučaju potpunog prekida opskrbe Unije ruskim plinom i trebao bi u potpunosti u obzir uzeti svako smanjenje potražnje koje je već postignuto. Pri određivanju količine obveznog smanjenja potražnje trebalo bi uzeti u obzir i razinu punjenja skladišta kako je prijavljena u skladu s člankom 6.d stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2017/1938, razvoj u pogledu diversifikacije izvora plina, uključujući opskrbu ukapljenim prirodnim plinom (UPP) i razvoj zamjenjivosti goriva u Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Uzbunjivanje na razini Unije trebala bi služiti kao krizna razina specifična za Uniju, koja bi trebala dovesti do obveznog smanjenja potražnje, neovisno o nacionalnim kriznim razinama u skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU) 2017/1938. Nakon što se proglasi uzbunjivanje na razini Unije, države članice trebale bi smanjiti svoju potrošnju plina u unaprijed utvrđenom razdoblju. Količina obveznog smanjenja potražnje u obzir uzima količinu potražnje za plinom koji bi mogao biti ugrožen u slučaju potpunog prekida opskrbe Unije ruskim plinom i trebao bi u potpunosti u obzir uzeti svako smanjenje potražnje koje je već postignuto. Pri određivanju količine obveznog smanjenja potražnje trebalo bi uzeti u obzir i razinu punjenja skladišta kako je prijavljena u skladu s člankom 6.d stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2017/1938, razvoj u pogledu diversifikacije izvora plina, uključujući opskrbu ukapljenim prirodnim plinom (UPP) i razvoj zamjenjivosti goriva u Uniji.

| (13) | Smanjenje potražnje koje su države članice ostvarile prije proglašenja uzbunjivanja na razini Unije odrazit će se u obujmu obveznog smanjenja potražnje. |
| --- | --- |

(13)

Smanjenje potražnje koje su države članice ostvarile prije proglašenja uzbunjivanja na razini Unije odrazit će se u obujmu obveznog smanjenja potražnje.

| (14) | S obzirom na znatne poremećaje na unutarnjem tržištu do kojih će vjerojatno doći ako države članice neusklađeno reagiraju na mogući ili stvarni daljnji poremećaj u opskrbi ruskim plinom, ključno je da sve države članice smanje svoju potražnju za plinom u duhu solidarnosti. Stoga bi sve države članice trebale postići dobrovoljne i obvezne ciljeve smanjenja potražnje. Iako bi neke države članice mogle biti izloženije učincima poremećaja u opskrbi ruskim plinom, sve države članice mogle bi biti negativno pogođene i mogle bi doprinijeti ograničavanju gospodarske štete prouzročene takvim poremećajem, bilo oslobađanjem dodatnih količina plina iz plinovoda ili isporukama UPP-a koji mogu upotrebljavati države članice sa znatnim deficitom u opskrbi plinom, pozitivnim učinkom na cijene plina koji će vjerojatno imati smanjenje potražnje ili izbjegavanjem narušavanja tržišta nekoordiniranim i proturječnim mjerama za smanjenje potražnje. Ova Uredba stoga odražava načelo energetske solidarnosti, koje je Sud nedavno potvrdio kao temeljno načelo prava Unije (3). |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na znatne poremećaje na unutarnjem tržištu do kojih će vjerojatno doći ako države članice neusklađeno reagiraju na mogući ili stvarni daljnji poremećaj u opskrbi ruskim plinom, ključno je da sve države članice smanje svoju potražnju za plinom u duhu solidarnosti. Stoga bi sve države članice trebale postići dobrovoljne i obvezne ciljeve smanjenja potražnje. Iako bi neke države članice mogle biti izloženije učincima poremećaja u opskrbi ruskim plinom, sve države članice mogle bi biti negativno pogođene i mogle bi doprinijeti ograničavanju gospodarske štete prouzročene takvim poremećajem, bilo oslobađanjem dodatnih količina plina iz plinovoda ili isporukama UPP-a koji mogu upotrebljavati države članice sa znatnim deficitom u opskrbi plinom, pozitivnim učinkom na cijene plina koji će vjerojatno imati smanjenje potražnje ili izbjegavanjem narušavanja tržišta nekoordiniranim i proturječnim mjerama za smanjenje potražnje. Ova Uredba stoga odražava načelo energetske solidarnosti, koje je Sud nedavno potvrdio kao temeljno načelo prava Unije (3).

| (15) | Međutim, određene države članice ne mogu osloboditi znatne količine plina iz plinovoda u korist drugih država članica zbog svoje specifične zemljopisne ili fizičke situacije, kao što su nedostatak sinkronizacije s europskim elektroenergetskim sustavom ili manjak izravne povezanosti s plinskim međusobno povezanim sustavom druge države članice. Stoga bi se države članice trebale moći osloniti na jednu ili više osnova za ograničenje njihovih obveza smanjenja potražnje. Dotične države članice trebale bi se obvezati na ulaganje svih napora u uklanjanje nedostataka u pogledu međupovezanosti što je prije moguće. |
| --- | --- |

(15)

Međutim, određene države članice ne mogu osloboditi znatne količine plina iz plinovoda u korist drugih država članica zbog svoje specifične zemljopisne ili fizičke situacije, kao što su nedostatak sinkronizacije s europskim elektroenergetskim sustavom ili manjak izravne povezanosti s plinskim međusobno povezanim sustavom druge države članice. Stoga bi se države članice trebale moći osloniti na jednu ili više osnova za ograničenje njihovih obveza smanjenja potražnje. Dotične države članice trebale bi se obvezati na ulaganje svih napora u uklanjanje nedostataka u pogledu međupovezanosti što je prije moguće.

| (16) | Uredbom (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) uspostavlja se okvir za suradnju država članica i relevantnih dionika u regionalnom okružju kako bi razvili bolje povezane energetske mreže, posebno kako bi se povezale regije koje su trenutačno izolirane od europskih energetskih tržišta te ojačale postojeće i promicale nove prekogranične međupovezanosti. Prekograničnim međupovezanostima snažno se doprinosi sigurnosti opskrbe. S obzirom na trenutačni poremećaj u opskrbi plinom iz Rusije takve prekogranične međupovezanosti imaju ključnu ulogu u osiguravanju funkcioniranja unutarnjeg energetskog tržišta i distribuciji plina drugim državama članicama u duhu solidarnosti. U tom kontekstu države članice trebale bi nastaviti s naporima usmjerenima na poboljšanje integracije svojih mreža, među ostalim procjenom mogućeg povećanja novog kapaciteta prekogranične međupovezanosti u skladu s ciljevima Uredbe (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(16)

Uredbom (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) uspostavlja se okvir za suradnju država članica i relevantnih dionika u regionalnom okružju kako bi razvili bolje povezane energetske mreže, posebno kako bi se povezale regije koje su trenutačno izolirane od europskih energetskih tržišta te ojačale postojeće i promicale nove prekogranične međupovezanosti. Prekograničnim međupovezanostima snažno se doprinosi sigurnosti opskrbe. S obzirom na trenutačni poremećaj u opskrbi plinom iz Rusije takve prekogranične međupovezanosti imaju ključnu ulogu u osiguravanju funkcioniranja unutarnjeg energetskog tržišta i distribuciji plina drugim državama članicama u duhu solidarnosti. U tom kontekstu države članice trebale bi nastaviti s naporima usmjerenima na poboljšanje integracije svojih mreža, među ostalim procjenom mogućeg povećanja novog kapaciteta prekogranične međupovezanosti u skladu s ciljevima Uredbe (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (17) | Kako bi se državama članicama olakšalo ostvarivanje ciljeva Uredbe (EU) 2022/1032 u pogledu skladištenja plina, za potrebe određivanja količine obveznog smanjenja potražnje trebalo bi uzeti u obzir i količinu plina koju države članice upotrebljavaju za skladištenje, a koja premašuje prijelazni cilj za 1. kolovoza 2022. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se državama članicama olakšalo ostvarivanje ciljeva Uredbe (EU) 2022/1032 u pogledu skladištenja plina, za potrebe određivanja količine obveznog smanjenja potražnje trebalo bi uzeti u obzir i količinu plina koju države članice upotrebljavaju za skladištenje, a koja premašuje prijelazni cilj za 1. kolovoza 2022.

| (18) | Osim toga, kako bi se propisno uzela u obzir velika ovisnost ključnih industrija država članica o plinu, one bi trebale moći isključiti potrošnju plina u tim industrijama pri utvrđivanju obujma njihova obveznog smanjenja potražnje. Praćenjem koje provodi Komisija trebalo bi osigurati da se nacionalnim ograničenjima neopravdano ne narušava unutarnje tržište. Države članice također bi trebale moći ograničiti količinu svojeg obveznog smanjenja potražnje ako je takvo ograničenje potrebno kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećala opskrba drugih država članica plinom i ako mogu pružiti dokaze da se njihovi komercijalni izvozni kapaciteti spojnih plinovoda u druge države članice ili njihova domaća infrastruktura za UPP u najvećoj mjeri upotrebljavaju za preusmjeravanje plina u druge države članice. Komisija bi trebala pratiti jesu li ispunjeni uvjeti za primjenu tih odstupanja. |
| --- | --- |

(18)

Osim toga, kako bi se propisno uzela u obzir velika ovisnost ključnih industrija država članica o plinu, one bi trebale moći isključiti potrošnju plina u tim industrijama pri utvrđivanju obujma njihova obveznog smanjenja potražnje. Praćenjem koje provodi Komisija trebalo bi osigurati da se nacionalnim ograničenjima neopravdano ne narušava unutarnje tržište. Države članice također bi trebale moći ograničiti količinu svojeg obveznog smanjenja potražnje ako je takvo ograničenje potrebno kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećala opskrba drugih država članica plinom i ako mogu pružiti dokaze da se njihovi komercijalni izvozni kapaciteti spojnih plinovoda u druge države članice ili njihova domaća infrastruktura za UPP u najvećoj mjeri upotrebljavaju za preusmjeravanje plina u druge države članice. Komisija bi trebala pratiti jesu li ispunjeni uvjeti za primjenu tih odstupanja.

| (19) | S obzirom na posebne okolnosti potražnje iz međusobno povezanih država članica, države članice trebale bi moći privremeno ograničiti obvezno smanjenje potražnje ako je to potrebno kako bi se osigurala sigurnost opskrbe energijom, među ostalim ako je država članica suočena s elektroenergetskom krizom kako je navedeno u Uredbi (EU) 2019/941 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Trebalo bi uzeti u obzir i skladišni kapacitet i razinu skladištenja koja premašuje prijelazni cilj, kako je utvrđen u Prilogu I.a Uredbi (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na posebne okolnosti potražnje iz međusobno povezanih država članica, države članice trebale bi moći privremeno ograničiti obvezno smanjenje potražnje ako je to potrebno kako bi se osigurala sigurnost opskrbe energijom, među ostalim ako je država članica suočena s elektroenergetskom krizom kako je navedeno u Uredbi (EU) 2019/941 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Trebalo bi uzeti u obzir i skladišni kapacitet i razinu skladištenja koja premašuje prijelazni cilj, kako je utvrđen u Prilogu I.a Uredbi (EU) 2017/1938.

| (20) | Države članice trebale bi moći slobodno odabrati odgovarajuće mjere za postizanje smanjenja potražnje. Pri utvrđivanju odgovarajućih mjera za smanjenje potražnje i određivanju prioritetnih skupina kupaca države članice trebale bi razmotriti primjenu mjera koje je Komisija utvrdila u svojoj komunikaciji od 20. srpnja 2022. naslovljenoj „Štednja plina za sigurnu zimu”. Države članice posebno bi trebale razmotriti gospodarski učinkovite mjere kao što su dražbe ili natječajni programi kojima mogu potaknuti smanjenje potrošnje na gospodarski učinkovit način. Mjere poduzete na nacionalnoj razini mogu uključivati i financijske poticaje ili naknadu pogođenim sudionicima na tržištu. |
| --- | --- |

(20)

Države članice trebale bi moći slobodno odabrati odgovarajuće mjere za postizanje smanjenja potražnje. Pri utvrđivanju odgovarajućih mjera za smanjenje potražnje i određivanju prioritetnih skupina kupaca države članice trebale bi razmotriti primjenu mjera koje je Komisija utvrdila u svojoj komunikaciji od 20. srpnja 2022. naslovljenoj „Štednja plina za sigurnu zimu”. Države članice posebno bi trebale razmotriti gospodarski učinkovite mjere kao što su dražbe ili natječajni programi kojima mogu potaknuti smanjenje potrošnje na gospodarski učinkovit način. Mjere poduzete na nacionalnoj razini mogu uključivati i financijske poticaje ili naknadu pogođenim sudionicima na tržištu.

| (21) | Sve mjere koje države članice poduzmu kako bi postigle smanjenje potražnje moraju biti u skladu s pravom Unije, a posebno s Uredbom (EU) 2017/1938. Posebno, takve bi mjere trebale biti nužne, jasno definirane, transparentne, proporcionalne, nediskriminirajuće i provjerljive te ne bi smjele neopravdano narušavati tržišno natjecanje ni pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta plina niti ugrožavati sigurnost opskrbe plinom drugih država članica ili Unije. Potrebno je uzeti u obzir interese zaštićenih kupaca i u vezi s opskrbom plinom centraliziranih sustava grijanja u slučaju krize u pogledu sigurnosti opskrbe. |
| --- | --- |

(21)

Sve mjere koje države članice poduzmu kako bi postigle smanjenje potražnje moraju biti u skladu s pravom Unije, a posebno s Uredbom (EU) 2017/1938. Posebno, takve bi mjere trebale biti nužne, jasno definirane, transparentne, proporcionalne, nediskriminirajuće i provjerljive te ne bi smjele neopravdano narušavati tržišno natjecanje ni pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta plina niti ugrožavati sigurnost opskrbe plinom drugih država članica ili Unije. Potrebno je uzeti u obzir interese zaštićenih kupaca i u vezi s opskrbom plinom centraliziranih sustava grijanja u slučaju krize u pogledu sigurnosti opskrbe.

| (22) | Kako bi se osigurala koordinirana provedba mjera za smanjenje potražnje, države članice trebale bi uspostaviti redovitu suradnju unutar svake relevantne skupine za rizik. Države članice mogu se dogovoriti o najprikladnijim mjerama koordinacije u određenoj regiji. Komisija i Koordinacijska skupina za plin trebale bi imati pregled nacionalnih mjera koje provode države članice i razmjenjivati primjere najbolje prakse za koordinaciju mjera unutar skupina za rizik. Države članice trebale bi se koristiti i drugim tijelima kako bi koordinirale svoje djelovanje. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se osigurala koordinirana provedba mjera za smanjenje potražnje, države članice trebale bi uspostaviti redovitu suradnju unutar svake relevantne skupine za rizik. Države članice mogu se dogovoriti o najprikladnijim mjerama koordinacije u određenoj regiji. Komisija i Koordinacijska skupina za plin trebale bi imati pregled nacionalnih mjera koje provode države članice i razmjenjivati primjere najbolje prakse za koordinaciju mjera unutar skupina za rizik. Države članice trebale bi se koristiti i drugim tijelima kako bi koordinirale svoje djelovanje.

| (23) | Kako bi se osiguralo da nacionalni interventni planovi odražavaju mjere dobrovoljnog ili obveznog smanjenja potražnje utvrđene u ovoj Uredbi, nadležno tijelo svake države članice trebalo bi poduzeti potrebne korake za ažuriranje nacionalnog interventnog plana utvrđenog na temelju članka 8. Uredbe (EU) 2017/1938 do 31. listopada 2022. S obzirom na kratak rok za to ažuriranje, postupci koordinacije na temelju članka 8. stavaka od 6. do 11. Uredbe (EU) 2017/1938 ne bi se trebali primjenjivati. Međutim, svaka država članica trebale bi se savjetovati s drugim državama članicama o ažuriranju svog nacionalnog interventnog plana. Komisija bi trebala sazvati skupine za rizik, Koordinacijsku skupinu za plin ili druga relevantna tijela radi rasprave o mogućim pitanjima povezanima s mjerama za smanjenje potražnje. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se osiguralo da nacionalni interventni planovi odražavaju mjere dobrovoljnog ili obveznog smanjenja potražnje utvrđene u ovoj Uredbi, nadležno tijelo svake države članice trebalo bi poduzeti potrebne korake za ažuriranje nacionalnog interventnog plana utvrđenog na temelju članka 8. Uredbe (EU) 2017/1938 do 31. listopada 2022. S obzirom na kratak rok za to ažuriranje, postupci koordinacije na temelju članka 8. stavaka od 6. do 11. Uredbe (EU) 2017/1938 ne bi se trebali primjenjivati. Međutim, svaka država članica trebale bi se savjetovati s drugim državama članicama o ažuriranju svog nacionalnog interventnog plana. Komisija bi trebala sazvati skupine za rizik, Koordinacijsku skupinu za plin ili druga relevantna tijela radi rasprave o mogućim pitanjima povezanima s mjerama za smanjenje potražnje.

| (24) | Redovito i učinkovito praćenje i izvješćivanje ključni su za procjenu napretka koji su države članice ostvarile u provedbi dobrovoljnih i obveznih mjera za smanjenje potražnje te za mjerenje socijalnog i gospodarskog učinka tih mjera, kao i učinka na zapošljavanje. Nadležno tijelo svake države članice ili drugi subjekt koji je imenovala država članica trebali bi pratiti ostvareno smanjenje potražnje na svojem državnom području i o rezultatima redovito izvješćivati Komisiju. Koordinacijska skupina za plin trebala bi pomoći Komisiji u praćenju poštovanja obveza smanjenja potražnje. |
| --- | --- |

(24)

Redovito i učinkovito praćenje i izvješćivanje ključni su za procjenu napretka koji su države članice ostvarile u provedbi dobrovoljnih i obveznih mjera za smanjenje potražnje te za mjerenje socijalnog i gospodarskog učinka tih mjera, kao i učinka na zapošljavanje. Nadležno tijelo svake države članice ili drugi subjekt koji je imenovala država članica trebali bi pratiti ostvareno smanjenje potražnje na svojem državnom području i o rezultatima redovito izvješćivati Komisiju. Koordinacijska skupina za plin trebala bi pomoći Komisiji u praćenju poštovanja obveza smanjenja potražnje.

| (25) | Kako bi se spriječila znatna gospodarska šteta za Uniju u cjelini, ključno je da svaka država članica smanji svoju potražnju nakon što se proglasi uzbunjivanje na razini Unije. Tim smanjenjem će se osigurati da bude dovoljno plina za sve, čak i tijekom zime. Smanjenje potražnje u cijeloj Uniji izraz je načela solidarnosti, koje je sadržano u Ugovoru. Stoga je opravdano da Komisija strogo nadzire provode li države članice obvezna smanjenja potražnje. U slučaju da Komisija utvrdi da postoji rizik da neka država članica neće moći ispuniti svoju obvezu obveznog smanjenja potražnje, trebala bi moći zatražiti od te države članice da dostavi plan u kojem se utvrđuju strategija i mjere za učinkovito ispunjavanje obveznog smanjenja potražnje. Ta država članica trebala bi uzeti u obzir sve primjedbe i prijedloge Komisije u vezi s tim planom. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se spriječila znatna gospodarska šteta za Uniju u cjelini, ključno je da svaka država članica smanji svoju potražnju nakon što se proglasi uzbunjivanje na razini Unije. Tim smanjenjem će se osigurati da bude dovoljno plina za sve, čak i tijekom zime. Smanjenje potražnje u cijeloj Uniji izraz je načela solidarnosti, koje je sadržano u Ugovoru. Stoga je opravdano da Komisija strogo nadzire provode li države članice obvezna smanjenja potražnje. U slučaju da Komisija utvrdi da postoji rizik da neka država članica neće moći ispuniti svoju obvezu obveznog smanjenja potražnje, trebala bi moći zatražiti od te države članice da dostavi plan u kojem se utvrđuju strategija i mjere za učinkovito ispunjavanje obveznog smanjenja potražnje. Ta država članica trebala bi uzeti u obzir sve primjedbe i prijedloge Komisije u vezi s tim planom.

| (26) | Budući da načelo solidarnosti svakoj državi članici daje pravo na potporu susjednih država članica u određenim okolnostima, države članice koje zatraže takvu potporu isto bi tako trebale djelovati u duhu solidarnosti kad je riječ o smanjenju vlastite potražnje za plinom. Stoga bi se države članice trebale pobrinuti da su do trenutka kad zatraže primjenu mjere solidarnosti na temelju članka 13. Uredbe (EU) 2017/1938 provele sve odgovarajuće mjere za smanjenje potražnje za plinom. Komisija bi trebala moći zatražiti od države članice koja zatraži mjeru solidarnosti da dostavi plan s mjerama za postizanje mogućih daljnjih smanjenja potražnje. Ta država članica trebala bi uzeti u obzir mišljenje Komisije. |
| --- | --- |

(26)

Budući da načelo solidarnosti svakoj državi članici daje pravo na potporu susjednih država članica u određenim okolnostima, države članice koje zatraže takvu potporu isto bi tako trebale djelovati u duhu solidarnosti kad je riječ o smanjenju vlastite potražnje za plinom. Stoga bi se države članice trebale pobrinuti da su do trenutka kad zatraže primjenu mjere solidarnosti na temelju članka 13. Uredbe (EU) 2017/1938 provele sve odgovarajuće mjere za smanjenje potražnje za plinom. Komisija bi trebala moći zatražiti od države članice koja zatraži mjeru solidarnosti da dostavi plan s mjerama za postizanje mogućih daljnjih smanjenja potražnje. Ta država članica trebala bi uzeti u obzir mišljenje Komisije.

| (27) | Komisija bi trebala redovito izvješćivati Europski parlament i Vijeće o provedbi ove Uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Komisija bi trebala redovito izvješćivati Europski parlament i Vijeće o provedbi ove Uredbe.

| (28) | S obzirom na neposrednu opasnost za sigurnost opskrbe plinom prouzročenu ruskom vojnom agresijom na Ukrajinu, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(28)

S obzirom na neposrednu opasnost za sigurnost opskrbe plinom prouzročenu ruskom vojnom agresijom na Ukrajinu, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu.

| (29) | S obzirom na iznimnu prirodu mjera utvrđenih u ovoj Uredbi, ova Uredba bi se trebala primjenjivati jednu godine nakon njezina stupanja na snagu. Komisija bi do 1. svibnja 2023. trebala izvijestiti Vijeće o njezinoj provedbi i, prema potrebi, može predložiti produljenje razdoblja primjene. |
| --- | --- |

(29)

S obzirom na iznimnu prirodu mjera utvrđenih u ovoj Uredbi, ova Uredba bi se trebala primjenjivati jednu godine nakon njezina stupanja na snagu. Komisija bi do 1. svibnja 2023. trebala izvijestiti Vijeće o njezinoj provedbi i, prema potrebi, može predložiti produljenje razdoblja primjene.

| (30) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja, |
| --- | --- |

(30)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za suočavanje s ozbiljnim poteškoćama u opskrbi plinom s ciljem zaštite sigurnosti opskrbe plinom u Uniji, u duhu solidarnosti. Ta pravila uključuju bolju koordinaciju, praćenje i izvješćivanje o nacionalnim mjerama za smanjenje potražnje za plinom te mogućnost da Vijeće na prijedlog Komisije proglasi uzbunjivanje na razini Unije kao kriznu razinu specifičnu za Uniju, čime se aktivira obveza obveznog smanjenja potražnje na razini Unije.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „nadležno tijelo” znači nacionalno vladino tijelo ili nacionalno regulatorno tijelo koje je imenovala država članica kako bi se osigurala provedba mjera predviđenih Uredbom (EU) 2017/1938; |
| --- | --- |

1.

„nadležno tijelo” znači nacionalno vladino tijelo ili nacionalno regulatorno tijelo koje je imenovala država članica kako bi se osigurala provedba mjera predviđenih Uredbom (EU) 2017/1938;

| 2. | „uzbunjivanje na razini Unije” znači krizna razina specifična za Uniju koja aktivira obvezno smanjenje potražnje i koja nije povezana ni s jednom od kriznih razina iz članka 11. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/1938; |
| --- | --- |

2.

„uzbunjivanje na razini Unije” znači krizna razina specifična za Uniju koja aktivira obvezno smanjenje potražnje i koja nije povezana ni s jednom od kriznih razina iz članka 11. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/1938;

| 3. | „potrošnja plina” znači ukupna opskrba prirodnim plinom za djelatnosti na državnom području države članice, uključujući krajnju potrošnju kućanstava, industrije i proizvodnje električne energije, ali isključujući, među ostalim, plin koji se upotrebljava za punjenje kapaciteta skladišta, u skladu s definicijom „opskrbe, pretvorbe i potrošnje plina” koju upotrebljava Komisija (Eurostat); |
| --- | --- |

3.

„potrošnja plina” znači ukupna opskrba prirodnim plinom za djelatnosti na državnom području države članice, uključujući krajnju potrošnju kućanstava, industrije i proizvodnje električne energije, ali isključujući, među ostalim, plin koji se upotrebljava za punjenje kapaciteta skladišta, u skladu s definicijom „opskrbe, pretvorbe i potrošnje plina” koju upotrebljava Komisija (Eurostat);

| 4. | „sirovina” znači „neenergetska upotreba prirodnog plina”, kako je navedeno u izračunima energetskih bilanci Komisije (Eurostata); |
| --- | --- |

4.

„sirovina” znači „neenergetska upotreba prirodnog plina”, kako je navedeno u izračunima energetskih bilanci Komisije (Eurostata);

| 5. | „referentna potrošnja plina” znači količina prosječne potrošnje plina u državi članici tijekom referentnog razdoblja; za države članice u kojima se potrošnja plina u razdoblju od 1. kolovoza 2021. do 31. ožujka 2022. povećala za najmanje 8 % u usporedbi s prosječnom potrošnjom plina tijekom referentnog razdoblja, „referentna potrošnja plina” znači samo količina potrošnje plina u razdoblju od 1. kolovoza 2021. do 31. ožujka 2022.; |
| --- | --- |

5.

„referentna potrošnja plina” znači količina prosječne potrošnje plina u državi članici tijekom referentnog razdoblja; za države članice u kojima se potrošnja plina u razdoblju od 1. kolovoza 2021. do 31. ožujka 2022. povećala za najmanje 8 % u usporedbi s prosječnom potrošnjom plina tijekom referentnog razdoblja, „referentna potrošnja plina” znači samo količina potrošnje plina u razdoblju od 1. kolovoza 2021. do 31. ožujka 2022.;

| 6. | „referentno razdoblje” znači razdoblja od 1. kolovoza do 31. ožujka tijekom pet uzastopnih godina koje prethode danu stupanja na snagu ove Uredbe, počevši s razdobljem od 1. kolovoza 2017. do 31. ožujka 2018.; |
| --- | --- |

6.

„referentno razdoblje” znači razdoblja od 1. kolovoza do 31. ožujka tijekom pet uzastopnih godina koje prethode danu stupanja na snagu ove Uredbe, počevši s razdobljem od 1. kolovoza 2017. do 31. ožujka 2018.;

| 7. | „prijelazni cilj” znači prijelazni cilj kako je utvrđen u Prilogu I.a Uredbi (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

7.

„prijelazni cilj” znači prijelazni cilj kako je utvrđen u Prilogu I.a Uredbi (EU) 2017/1938.

Članak 3.

Dobrovoljno smanjenje potražnje

Države članice ulažu sve napore kako bi u razdoblju od 1. kolovoza 2022. do 31. ožujka 2023. smanjile svoju potrošnju plina za najmanje 15 % u odnosu na svoju prosječnu potrošnju plina u razdoblju od 1. kolovoza do 31. ožujka tijekom pet uzastopnih godina prije dana stupanja na snagu ove Uredbe („dobrovoljno smanjenje potražnje”). Članci 6., 7. i 8. primjenjuju se na te dobrovoljne mjere za smanjenje potražnje.

Članak 4.

Proglašenje uzbunjivanja na razini Unije od strane Vijeća

1.   Vijeće, na prijedlog Komisije, putem provedbene odluke, može proglasiti uzbunjivanje na razini Unije.

2.   Komisija predstavlja prijedlog takvog uzbunjivanja na razini Unije kada smatra da postoji znatan rizik od ozbiljne nestašice plina ili ako dođe do iznimno visoke potražnje za plinom, za koje mjere iz članka 3. nisu dovoljne i koje dovode do znatnog pogoršanja opskrbe plinom u Uniji, ali pri čemu tržište i dalje može podnositi poremećaj bez potrebe za pribjegavanjem netržišnim mjerama.

3.   Komisija također Vijeću podnosi prijedlog za proglašavanje uzbunjivanja na razini Unije ako to zatraži pet ili više nadležnih tijela koja su proglasila uzbunjivanje na nacionalnoj razini na temelju članka 11. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2017/1938.

4.   Vijeće može kvalificiranom većinom izmijeniti prijedlog Komisije.

5.   Prije nego što Vijeću podnese prijedlog za proglašavanje uzbunjivanja na razini Unije, Komisija se savjetuje s relevantnim skupinama za rizik, kako su navedene u Prilogu I. Uredbi (EU) 2017/1938 („skupine za rizik”), i Koordinacijskom skupinom za plin, uspostavljenom člankom 4. te uredbe.

6.   Na prijedlog Komisije Vijeće može, putem provedbene odluke, proglasiti kraj uzbunjivanja na razini Unije i obveza na temelju članka 5. Komisija Vijeću podnosi prijedlog takve provedbene odluke kada nakon procjene zaključi da temeljna osnova za proglašavanje uzbunjivanja na razini Unije više ne opravdava zadržavanje tog uzbunjivanja te nakon savjetovanja s relevantnim skupinama za rizik i Koordinacijskom skupinom za plin.

Članak 5.

Obvezno smanjenje potražnje u slučaju uzbunjivanja na razini Unije

1.   Ako Vijeće proglasi uzbunjivanje na razini Unije, svaka država članica smanjuje svoju potrošnju plina u skladu sa stavkom 2. („obvezno smanjenje potražnje”).

2.   Za potrebe obveznog smanjenja potražnje, sve dok je na snazi uzbunjivanje na razini Unije, potrošnja plina u svakoj državi članici u razdoblju od 1. kolovoza 2022. do 31. ožujka 2023. („razdoblje smanjenja”) 15 % je niža u usporedbi s njezinom referentnom potrošnjom plina. Smanjenja potražnje koja su države članice ostvarile prije proglašenja uzbunjivanja na razini Unije uzet će se u obzir za potrebe obveznog smanjenja potražnje.

3.   Država članica čiji je elektroenergetski sustav sinkroniziran samo s elektroenergetskim sustavom treće zemlje izuzeta je od primjene stavka 2. u slučaju da više nije sinkronizirana sa sustavom te treće zemlje sve dok su za osiguravanje sigurnog i pouzdanog rada elektroenergetskog sustava potrebne usluge izoliranog elektroenergetskog sustava ili druge usluge za operatera sustava za prijenos električne energije.

4.   Država članica izuzeta je od primjene stavka 2. sve dok ta država članica nije izravno povezana s plinskim međusobno povezanim sustavom bilo koje druge države članice.

5.   Država članica može ograničiti referentnu potrošnju plina koja se upotrebljava za izračun cilja obveznog smanjenja potražnje na temelju stavka 2. za količinu plina koja je jednaka razlici između njezinog prijelaznog cilja koji treba ostvariti do 1. kolovoza 2022. i stvarne količine pohranjenog plina 1. kolovoza 2022., ako ispunjava prijelazni cilj na taj datum.

6.   Država članica može ograničiti referentnu potrošnju plina koji se upotrebljava za izračun cilja obveznog smanjenja potražnje na temelju stavka 2. za količinu plina potrošenog tijekom referentnog razdoblja kao sirovina.

7.   Država članica može ograničiti obvezno smanjenje potražnje za 8 postotnih bodova, pod uvjetom da dokaže da je njezina međupovezanost s drugim državama članicama mjerena stalnim tehničkim izvoznim kapacitetom u odnosu na njezinu godišnju potrošnju plina u 2021. ispod 50 % i da se kapacitet spojnih plinovoda prema drugim državama članicama stvarno upotrebljavao za prijevoz plina na razini od barem 90 % tijekom barem mjesec dana prije obavijesti o izuzeću, osim ako država članica mogu dokazati da nije bilo potražnje i da je kapacitet maksimalno iskorišten, te da su njezini nacionalni terminali za UPP komercijalno i tehnički spremni za preusmjeravanje plina u druge države članice do količina koje su potrebne na tržištu.

8.   Država članica koja se suočava s elektroenergetskom krizom može privremeno ograničiti obvezno smanjenje potražnje na temelju stavka 2. na razinu neophodnu za ublažavanje rizika u pogledu opskrbe električnom energijom ako nema drugih ekonomskih alternativa za zamjenu plina neophodnog za proizvodnju električne energije bez ozbiljnog ugrožavanja sigurnosti opskrbe. U tom slučaju država članica dostavlja obavijest o razlozima za ograničenje i pruža dostatne dokaze za iznimne okolnosti kojima se opravdava ograničenje. Ako je to potrebno, država članica ažurira plan za pripravnost na rizike na temelju članka 10. Uredbe (EU) 2019/941.

9.   Država članica obavješćuje Komisiju o svojoj odluci da ograniči obvezno smanjenje potražnje na temelju stavaka 5., 6., 7. i 8., zajedno s potrebnim dokazima da su ispunjeni uvjeti za ograničenje obveznog smanjenja potražnje. Obavijest u odnosu na stavke 5., 6. i 7. može se dostaviti već nakon stupanja na snagu ove Uredbe i dostavlja se najkasnije dva tjedna nakon proglašenja uzbunjivanja na razini Unije. Obavijest u odnosu na stavak 8. može se dostaviti najkasnije dva tjedna nakon nastanka elektroenergetske krize iz tog stavka. Država članica o svojoj namjeri također obavješćuje relevantne skupine za rizik i Koordinacijsku skupinu za plin.

10.   Na temelju obavijesti i nakon savjetovanja sa skupinama za rizik i Koordinacijskom skupinom za plin, Komisija procjenjuje jesu li ispunjeni uvjeti za ograničenje na temelju stavaka 5., 6., 7. i 8. U slučaju da Komisija utvrdi da ograničenje nije opravdano, donosi mišljenje u kojem navodi razloge zašto bi država članica trebala ukloniti ili izmijeniti ograničenje obveznog smanjenja potražnje. To mišljenje se donosi najkasnije 30 radnih dana nakon potpune obavijesti na temelju stavka 9.

11.   Ako uvjeti za ograničenje obveznog smanjenja potražnje iz stavaka 5., 6., 7. i 8. više nisu ispunjeni, država članica primjenjuje cilj obveznog smanjenja potražnje na temelju stavka 2.

12.   Komisija stalno prati jesu li ispunjeni uvjeti za ograničenje obveznog smanjenja potražnje na temelju stavaka 5., 6., 7. i 8.

13.   Članci 6., 7. i 8. primjenjuju se na mjere za obvezno smanjenje potražnje ne dovodeći u pitanje postojeće dugoročne ugovore.

Članak 6.

Mjere za postizanje smanjenja potražnje

1.   Države članice mogu slobodno odabrati odgovarajuće mjere za smanjenje potražnje. Mjere iz članaka 3. i 5. jasno su definirane, transparentne, proporcionalne, nediskriminirajuće i provjerljive. Pri odabiru mjera države članice uzimaju u obzir načela utvrđena u Uredbi (EU) 2017/1938. Te mjere prije svega:

| (a) | neopravdano ne narušavaju tržišno natjecanje ni pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta plina; |
| --- | --- |

(a)

neopravdano ne narušavaju tržišno natjecanje ni pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta plina;

| (b) | ne ugrožavaju sigurnost opskrbe plinom drugih država članica ili Unije; |
| --- | --- |

(b)

ne ugrožavaju sigurnost opskrbe plinom drugih država članica ili Unije;

| (c) | u skladu su s odredbama Uredbe (EU) 2017/1938 u pogledu zaštićenih kupaca. |
| --- | --- |

(c)

u skladu su s odredbama Uredbe (EU) 2017/1938 u pogledu zaštićenih kupaca.

2.   Pri poduzimanju mjera za smanjenje potražnje države članice razmatraju davanje prednosti mjerama koje utječu na kupce koji nisu zaštićeni kupci, kako je definirano u članku 2. točki 5. Uredbe (EU) 2017/1938 i mogu također isključiti te kupce iz takvih mjera na temelju objektivnih i transparentnih kriterija kojima se uzima u obzir njihova gospodarska važnost kao i, među ostalim, sljedeći elementi:

| (a) | utjecaj poremećaja na lance opskrbe koji su ključni za društvo; |
| --- | --- |

(a)

utjecaj poremećaja na lance opskrbe koji su ključni za društvo;

| (b) | mogući negativni učinci u drugim državama članicama, posebno na lance opskrbe u sektorima na kraju lanca koji su ključni za društvo; |
| --- | --- |

(b)

mogući negativni učinci u drugim državama članicama, posebno na lance opskrbe u sektorima na kraju lanca koji su ključni za društvo;

| (c) | potencijalna dugotrajna šteta na industrijskim postrojenjima; |
| --- | --- |

(c)

potencijalna dugotrajna šteta na industrijskim postrojenjima;

| (d) | mogućnosti smanjenja potrošnje i zamjene proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(d)

mogućnosti smanjenja potrošnje i zamjene proizvoda u Uniji.

3.   Pri odlučivanju o mjerama za smanjenje potražnje države članice razmatraju mjere za smanjenje potrošnje plina u sektoru električne energije, mjere za poticanje prelaska na druga goriva u industriji, nacionalne informativne kampanje i ciljane obveze smanjenja grijanja i hlađenja za poticanje prelaska na druga goriva i smanjenje potrošnje u industriji.

Članak 7.

Koordinacija mjera za smanjenje potražnje

1.   Kako bi se osigurala odgovarajuća koordinacija dobrovoljnih i obveznih mjera za smanjenje potražnje u skladu s člancima 3. i 5., države članice surađuju unutar svake od relevantnih skupina za rizik.

2.   Nadležno tijelo svake države članice ažurira svoj nacionalni interventni plan uspostavljen u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2017/1938 najkasnije do 31. listopada 2022. kako bi se odrazile dobrovoljne mjere za smanjenje potražnje. Svaka država članica ujedno prema potrebi ažurira svoj interventni plan u slučaju proglašenja uzbunjivanja na razini Unije na temelju članka 4. ove Uredbe. Odredbe članka 8. stavaka od 6. do 10. Uredbe (EU) 2017/1938 ne primjenjuju se na ažuriranja nacionalnih interventnih planova izrađena u skladu s ovim stavkom.

3.   Države članice savjetuju se s Komisijom i relevantnim skupinama za rizik prije donošenja revidiranih interventnih planova. Komisija može sazivati sastanke skupina za rizik i Koordinacijske skupine za plin, uzimajući u obzir sva stajališta država članica u tom kontekstu, kako bi se raspravljalo o pitanjima povezanima s nacionalnim mjerama za smanjenje potražnje.

Članak 8.

Praćenje i izvršavanje

1.   Nadležno tijelo svake države članice prati provedbu mjera za smanjenje potražnje na svojem državnom području. Države članice izvješćuju Komisiju o ostvarenom smanjenju potražnje svaka dva mjeseca, a najkasnije do 15. dana sljedećeg mjeseca. Skupine za rizik i Koordinacijska skupina za plin pomažu Komisiji u praćenju dobrovoljnog i obveznog smanjenja potražnje.

2.   Ako Komisija na temelju prijavljenih podataka o smanjenju potražnje utvrdi rizik da država članica neće moći ispuniti obvezu obveznog smanjenja potražnje na temelju članka 5., Komisija traži od države članice da dostavi plan u kojem se utvrđuje strategija za učinkovito ispunjavanje obveze smanjenja potražnje. Komisija od države članice koja zatraži primjenu mjere solidarnosti na temelju članka 13. Uredbe (EU) 2017/1938 zahtijeva i da dostavi plan u kojem se utvrđuje strategija za postizanje mogućih daljnjih smanjenja potražnje za plinom, u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) 2017/1938. U oba slučaja Komisija daje mišljenje s primjedbama i prijedlozima o podnesenim planovima i obavješćuje Vijeće o svojem mišljenju. Dotična država članica uzima u obzir mišljenje Komisije.

3.   Komisija redovito izvješćuje Europski parlament i Vijeće o provedbi ove Uredbe.

Članak 9.

Preispitivanje

Komisija do 1. svibnja 2023. provodi preispitivanje ove Uredbe s obzirom na opće stanje opskrbe Unije plinom te Vijeću podnosi izvješće o glavnim nalazima tog preispitivanja. Na temelju tog izvješća Komisija može posebno predložiti produljenje razdoblja primjene ove Uredbe.

Članak 10.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se tijekom razdoblja od jedne godine od stupanja na snagu.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. kolovoza 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

M. BEK

---

(1)  Uredba (EU) 2022/1032 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. lipnja 2022. o izmjeni uredbi (EU) 2017/1938 i (EZ) br. 715/2009 u pogledu skladištenja plina (SL L 173, 30.6.2022., str. 17.).

1

(2)  Uredba (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2017. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 994/2010 (SL L 280, 28.10.2017., str. 1.).

2

(3)  Presuda Suda od 15. srpnja 2021, Njemačka protiv Poljske, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

Njemačka protiv Poljske

(4)  Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (SL L 115, 25.4.2013., str. 39.).

4

(5)  Uredba (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2022. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (SL L 152, 3.6.2022., str. 45.).

5

(6)  Uredba (EU) 2019/941 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o pripravnosti na rizike u sektoru električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2005/89/EZ (SL L 158, 14.6.2019., str. 1.).

6

---

| 8.8.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 206/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1370

оd 5. kolovoza 2022.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina okratoksina A u određenoj hrani

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (2) utvrđene su najveće dopuštene količine određenih kontaminanata, uključujući okratoksin A, u hrani. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (2) utvrđene su najveće dopuštene količine određenih kontaminanata, uključujući okratoksin A, u hrani.

| (2) | Okratoksin A je mikotoksin koji prirodno proizvode gljive roda Aspergillus i Penicillium, a nalazi se kao kontaminant u raznim vrstama hrane, kao što su žitarice i proizvodi od žitarica, zrna kave, sušeno voće, sok od vina i grožđa, začini i slatki korijen. Okratoksin A nastaje tijekom sušenja na suncu i skladištenja usjeva. Njegov se nastanak može spriječiti primjenom dobrih praksi sušenja i skladištenja. |
| --- | --- |

(2)

Okratoksin A je mikotoksin koji prirodno proizvode gljive roda Aspergillus i Penicillium, a nalazi se kao kontaminant u raznim vrstama hrane, kao što su žitarice i proizvodi od žitarica, zrna kave, sušeno voće, sok od vina i grožđa, začini i slatki korijen. Okratoksin A nastaje tijekom sušenja na suncu i skladištenja usjeva. Njegov se nastanak može spriječiti primjenom dobrih praksi sušenja i skladištenja.

| (3) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) donijela je 2020. ažurirano znanstveno mišljenje o okratoksinu A u hrani (3). Agencija je smatrala da nije primjereno utvrditi orijentacijsku vrijednost koja se temelji na utjecaju okratoksina A na zdravlje te da prihvatljivi tjedni unos od 120 ng/kg tjelesne težine koji je Agencija utvrdila 2006. stoga više nije valjan. Zaključila je i da izračunane granice izloženosti karcinogenim učincima okratoksina A upućuju na mogući zdravstveni rizik za određene skupine potrošača. |
| --- | --- |

(3)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) donijela je 2020. ažurirano znanstveno mišljenje o okratoksinu A u hrani (3). Agencija je smatrala da nije primjereno utvrditi orijentacijsku vrijednost koja se temelji na utjecaju okratoksina A na zdravlje te da prihvatljivi tjedni unos od 120 ng/kg tjelesne težine koji je Agencija utvrdila 2006. stoga više nije valjan. Zaključila je i da izračunane granice izloženosti karcinogenim učincima okratoksina A upućuju na mogući zdravstveni rizik za određene skupine potrošača.

| (4) | Najveće dopuštene količine okratoksina A za određenu hranu već su utvrđene Uredbom (EZ) br. 1881/2006. Uzimajući u obzir da je okratoksin A pronađen u hrani za koju još nije utvrđena najveća dopuštena količina i koja pridonosi izloženosti ljudi okratoksinu A, primjereno je utvrditi najveću dopuštenu količinu i za tu hranu, kao što su sušeno voće osim grožđica, određeni proizvodi od slatkog korijena, sušeno začinsko bilje, određeni sastojci za biljne infuzije, određene uljarice, pistacije i kakao prah. Iako je potrebno dodatno pojasniti odnos između razine okratoksina A u sladu i bezalkoholnih pića od slada te u suhim datuljama i sirupu od datulja, primjereno je već sad utvrditi najveću dopuštenu količinu za bezalkoholna pića od slada i sirup od datulja. Uzimajući u obzir i dostupne podatke o pojavi, primjereno je smanjiti postojeće najveće dopuštene količine okratoksina A u određenoj hrani, primjerice pekarskim proizvodima, grožđicama, prženoj kavi i instant kavi. Osim toga, postojeće odredbe za okratoksin A u određenim začinima proširene su na sve začine. Za sir i šunku je prije utvrđivanja najvećih dopuštenih količina primjereno dodatno praćenje prisutnosti okratoksina A. |
| --- | --- |

(4)

Najveće dopuštene količine okratoksina A za određenu hranu već su utvrđene Uredbom (EZ) br. 1881/2006. Uzimajući u obzir da je okratoksin A pronađen u hrani za koju još nije utvrđena najveća dopuštena količina i koja pridonosi izloženosti ljudi okratoksinu A, primjereno je utvrditi najveću dopuštenu količinu i za tu hranu, kao što su sušeno voće osim grožđica, određeni proizvodi od slatkog korijena, sušeno začinsko bilje, određeni sastojci za biljne infuzije, određene uljarice, pistacije i kakao prah. Iako je potrebno dodatno pojasniti odnos između razine okratoksina A u sladu i bezalkoholnih pića od slada te u suhim datuljama i sirupu od datulja, primjereno je već sad utvrditi najveću dopuštenu količinu za bezalkoholna pića od slada i sirup od datulja. Uzimajući u obzir i dostupne podatke o pojavi, primjereno je smanjiti postojeće najveće dopuštene količine okratoksina A u određenoj hrani, primjerice pekarskim proizvodima, grožđicama, prženoj kavi i instant kavi. Osim toga, postojeće odredbe za okratoksin A u određenim začinima proširene su na sve začine. Za sir i šunku je prije utvrđivanja najvećih dopuštenih količina primjereno dodatno praćenje prisutnosti okratoksina A.

| (5) | Uredbu (EZ) br. 1881/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbu (EZ) br. 1881/2006 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Kako bi se gospodarskim subjektima omogućilo da se pripreme za nova pravila koja se uvode ovom Uredbom, primjereno je predvidjeti razuman rok do početka primjene novih najvećih dopuštenih količina. Također je primjereno predvidjeti prijelazno razdoblje za hranu koja je zakonito stavljena na tržište prije datuma početka primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se gospodarskim subjektima omogućilo da se pripreme za nova pravila koja se uvode ovom Uredbom, primjereno je predvidjeti razuman rok do početka primjene novih najvećih dopuštenih količina. Također je primjereno predvidjeti prijelazno razdoblje za hranu koja je zakonito stavljena na tržište prije datuma početka primjene ove Uredbe.

| (7) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Uredbi (EZ) br. 1881/2006 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Hrana navedena u Prilogu koja je zakonito stavljena na tržište prije 1. siječnja 2023. može ostati na tržištu do isteka najkraćeg roka trajanja ili roka uporabe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2023.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. kolovoza 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 37, 13.2.1993., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 364, 20.12.2006., str. 5.).

2

(3)  
  Scientific Opinion on the risk assessment of ochratoxin A in food (Znanstveno mišljenje o procjeni rizika okratoksina A u hrani). EFSA Journal 2020.; 18(5):6113, 150 str. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020,6113.

3

Scientific Opinion on the risk assessment of ochratoxin A in food

---

PRILOG

Unos 2.2. u odjeljku 2. Priloga Uredbi (EZ) br. 1881/2006 zamjenjuje se sljedećim:

| Hrana (1) | Najveća dopuštena količina (μg/kg) |
| --- | --- |
| „2.2. | Okratoksin A | |
| 2.2.1. | Neprerađene žitarice (18) | 5,0 |
| 2.2.2. | Svi proizvodi, dobiveni/prerađeni od neprerađenih žitarica, osim hrane navedene u točkama 2.2.3., 2.2.4., 2.2.5., 2.2.12. i 2.2.13.
  Žitarice koje se stavljaju na tržište za krajnjeg potrošača | 3,0 |
| 2.2.3. | Pekarski proizvodi, snack proizvodi od žitarica i žitarice za doručak






  — | proizvodi koji ne sadržavaju uljarice, orašaste plodove ili suho voće |

Hrana (1)

Najveća dopuštena količina (μg/kg)

„2.2.

Okratoksin A

2.2.1.

Neprerađene žitarice (18)

5,0

2.2.2.

Svi proizvodi, dobiveni/prerađeni od neprerađenih žitarica, osim hrane navedene u točkama 2.2.3., 2.2.4., 2.2.5., 2.2.12. i 2.2.13.

Žitarice koje se stavljaju na tržište za krajnjeg potrošača

3,0

2.2.3.

Pekarski proizvodi, snack proizvodi od žitarica i žitarice za doručak

—

proizvodi koji ne sadržavaju uljarice, orašaste plodove ili suho voće

| — | proizvodi koji sadržavaju najmanje 20 % grožđica i/ili suhih smokava |
| --- | --- |

—

proizvodi koji sadržavaju najmanje 20 % grožđica i/ili suhih smokava

| — | ostali proizvodi koji sadržavaju uljarice, orašaste plodove i/ili suho voće |
| --- | --- |

—

ostali proizvodi koji sadržavaju uljarice, orašaste plodove i/ili suho voće

2,0

4,0

3,0

2.2.4.

Bezalkoholna pića od slada

3,0

2.2.5.

Pšenični gluten koji se ne stavlja na tržište za krajnjeg potrošača

8,0

2.2.6.

Sušeno voće

| — | grožđice (sve vrste) i suhe smokve |
| --- | --- |

—

grožđice (sve vrste) i suhe smokve

| — | ostalo sušeno voće |
| --- | --- |

—

ostalo sušeno voće

8,0

2,0

2.2.7.

Sirup od datulja

15

2.2.8.

Pržena kava

| — | pržena zrna kave i mljevena pržena kava, osim instant kave |
| --- | --- |

—

pržena zrna kave i mljevena pržena kava, osim instant kave

| — | instant kava |
| --- | --- |

—

instant kava

3,0

5,0

2.2.9.

Vino (uključujući pjenušavo vino, osim likerskih vina i vina s volumnim udjelom alkohola ne manjim od 15 vol. %) i voćno vino (11)

2,0 (12 )

2.2.10.

Aromatizirana vina, aromatizirana pića na bazi vina i aromatizirani kokteli na bazi vina (13)

2,0 (12 )

2.2.11.

Sok od grožđa, rekonstituirani koncentrirani sok od grožđa, nektar od grožđa, mošt i rekonstiturirani koncentrirani mošt od grožđa koji se stavljaju na tržište za krajnjeg potrošača (14)

2,0 (12 )

2.2.12.

Prerađena hrana na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu i dječja hrana (3) (7)

0,50

2.2.13.

Hrana za posebne medicinske potrebe namijenjena dojenčadi i maloj djeci (3) (10)

0,50

2.2.14.

Začini, uključujući suhe začine, osim začina Capsicum spp.

Capsicum spp. (sušeni plodovi, cijeli ili samljeveni, uključujući čili, čili u prahu, feferone (kajenska paprika) ili papričicu)

Mješavine začina

15

20

15

2.2.15.

Slatki korijen (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate i druge vrste)

| — | korijen slatkog korijena, uključujući kao sastojak biljnih infuzija |
| --- | --- |

—

korijen slatkog korijena, uključujući kao sastojak biljnih infuzija

| — | ekstrakt slatkog korijena (42) koji se koristi u hrani za posebna pića i slatkiše |
| --- | --- |

—

ekstrakt slatkog korijena (42) koji se koristi u hrani za posebna pića i slatkiše

| — | slatkiši od slatkog korijena koji sadržavaju ≥ 97 % ekstrakta slatkog korijena na suhoj osnovi |
| --- | --- |

—

slatkiši od slatkog korijena koji sadržavaju ≥ 97 % ekstrakta slatkog korijena na suhoj osnovi

| — | ostali slatkiši od slatkog korijena |
| --- | --- |

—

ostali slatkiši od slatkog korijena

20

80

50

10,0

2.2.16.

Sušeno začinsko bilje

10,0

2.2.17.

Korijen đumbira za uporabu u biljnim infuzijama

Korijen bijelog sljeza, korijen maslačka i cvijet naranče za uporabu u biljnim infuzijama ili nadomjescima kave

15

20

2.2.18.

Sjemenke suncokreta, bučine sjemenke, sjemenke lubenice, sjemenke dinje, sjemenke konoplje, soja

5,0

2.2.19.

Pistacije koje se sortiraju ili drukčije fizikalno obrađuju prije stavljanja na tržište za krajnjeg potrošača ili uporabe kao sastojka u hrani

Pistacije koje se stavljaju na tržište za krajnjeg potrošača ili se upotrebljavaju kao sastojak u hrani

10,0

5,0

2.2.20.

Kakao prah

3,0 ”

---

| 8.8.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 206/15

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1371

оd 5. kolovoza 2022.

o ispravku određenih jezičnih verzija Provedbene uredbe (EU) 2018/2066 o praćenju i izvješćivanju o emisijama stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (1), a posebno njezin članak 14. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Bugarska, češka, danska, estonska, finska, francuska, latvijska, nizozemska, njemačka, portugalska, slovenska, švedska i talijanska jezična verzija Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2066 (2) u članku 38. stavku 6. sadržavaju pogrešku koja mijenja značenje odredbe ili formulaciju koja može dovesti do pogrešnog tumačenja u pogledu navedenog razdoblja i onoga na što se to razdoblje odnosi. |
| --- | --- |

(1)

Bugarska, češka, danska, estonska, finska, francuska, latvijska, nizozemska, njemačka, portugalska, slovenska, švedska i talijanska jezična verzija Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2066 (2) u članku 38. stavku 6. sadržavaju pogrešku koja mijenja značenje odredbe ili formulaciju koja može dovesti do pogrešnog tumačenja u pogledu navedenog razdoblja i onoga na što se to razdoblje odnosi.

| (2) | Bugarsku, češku, dansku, estonsku, finsku, francusku, latvijsku, nizozemsku, njemačku, portugalsku, slovensku, švedsku i talijansku jezičnu verziju Provedbene uredbe (EU) 2018/2066 trebalo bi stoga na odgovarajući način ispraviti. To ne utječe na ostale jezične verzije. |
| --- | --- |

(2)

Bugarsku, češku, dansku, estonsku, finsku, francusku, latvijsku, nizozemsku, njemačku, portugalsku, slovensku, švedsku i talijansku jezičnu verziju Provedbene uredbe (EU) 2018/2066 trebalo bi stoga na odgovarajući način ispraviti. To ne utječe na ostale jezične verzije.

| (3) | Mjere predviđene u ovoj Provedbenoj uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za klimatske promjene od 9. veljače 2022., |
| --- | --- |

(3)

Mjere predviđene u ovoj Provedbenoj uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za klimatske promjene od 9. veljače 2022.,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

(ne odnosi se na verziju na hrvatskom jeziku)

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. kolovoza 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 275, 25.10.2003., str. 32.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 оd 19. prosinca 2018. o praćenju i izvješćivanju o emisijama stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 601/2012 (SL L 334, 31.12.2018., str. 1.).

2

---

| 8.8.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 206/16

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1372

оd 5. kolovoza 2022.

u pogledu privremenih mjera za sprečavanje ulaska u Uniju, premještanja i širenja unutar Unije te razmnožavanja i puštanja u Uniji Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje i o izmjeni uredaba (EU) br. 228/2013, (EU) br. 652/2014 i (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 69/464/EEZ, 74/647/EEZ, 93/85/EEZ, 98/57/EZ, 2000/29/EZ, 2006/91/EZ i 2007/33/EZ (1), a posebno njezin članak 30. stavak 1. i članak 41. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (2), a posebno njezin članak 128. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) nije uvršten na popis karantenskih štetnih organizama Unije, karantenskih štetnih organizama zaštićenih područja ili reguliranih nekarantenskih štetnih organizama Unije u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/2072 (3). |
| --- | --- |

(1)

Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) nije uvršten na popis karantenskih štetnih organizama Unije, karantenskih štetnih organizama zaštićenih područja ili reguliranih nekarantenskih štetnih organizama Unije u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/2072 (3).

| (2) | Italija je 2016. obavijestila Komisiju da je Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) prvi put pronađen na njezinu državnom području u sjevernoj Italiji na području gdje se proizvodi riža. Otada je otkriven na drugim poljima riže, a najozbiljnija zaraza dovela je do gubitka usjeva u iznosu do 50 % uobičajene proizvodnje. |
| --- | --- |

(2)

Italija je 2016. obavijestila Komisiju da je Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) prvi put pronađen na njezinu državnom području u sjevernoj Italiji na području gdje se proizvodi riža. Otada je otkriven na drugim poljima riže, a najozbiljnija zaraza dovela je do gubitka usjeva u iznosu do 50 % uobičajene proizvodnje.

| (3) | Italija je 2017. donijela službene mjere za sprečavanje daljnjeg unošenja i širenja na njezinu državnom području Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) (4). Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) uglavnom je povezan s ukorijenjenim biljkama vrste Oryza sativa L. koje se uzgajaju u tlu i namijenjene su sadnji. Povezan je i s drugim biljkama domaćinima, kao što je ječam, ali u manjoj mjeri nego s ukorijenjenim biljkama vrste Oryza sativa L. |
| --- | --- |

(3)

Italija je 2017. donijela službene mjere za sprečavanje daljnjeg unošenja i širenja na njezinu državnom području Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) (4). Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) uglavnom je povezan s ukorijenjenim biljkama vrste Oryza sativa L. koje se uzgajaju u tlu i namijenjene su sadnji. Povezan je i s drugim biljkama domaćinima, kao što je ječam, ali u manjoj mjeri nego s ukorijenjenim biljkama vrste Oryza sativa L.

| (4) | Italija je trenutačno jedina država članica u kojoj je potvrđena prisutnost Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Na temelju procjene rizika koju je Italija provela 2018. (5) zaključeno je da taj štetni organizam odgovara kriterijima utvrđenima u odjeljku 3. pododjeljku 2. Priloga I. Uredbi (EU) 2016/2031. Stoga je potrebno donijeti privremene mjere protiv tog štetnog organizma. U tim bi mjerama trebalo uzeti u obzir glavne puteve za njegovo širenje, kao što su biljke za sadnju, tlo, strojevi i alati te ljudski potpomognut prijenos. |
| --- | --- |

(4)

Italija je trenutačno jedina država članica u kojoj je potvrđena prisutnost Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Na temelju procjene rizika koju je Italija provela 2018. (5) zaključeno je da taj štetni organizam odgovara kriterijima utvrđenima u odjeljku 3. pododjeljku 2. Priloga I. Uredbi (EU) 2016/2031. Stoga je potrebno donijeti privremene mjere protiv tog štetnog organizma. U tim bi mjerama trebalo uzeti u obzir glavne puteve za njegovo širenje, kao što su biljke za sadnju, tlo, strojevi i alati te ljudski potpomognut prijenos.

| (5) | U određenoj regiji unutar tog područja Italije na kojem se proizvodi riža zaključeno je da iskorjenjivanje Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) više nije moguće. Italiji bi stoga trebalo dopustiti da umjesto iskorjenjivanja primijeni mjere sprečavanja širenja unutar te regije. Te bi mjere trebale biti usmjerene na održavanje stabilnosti razina Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Međutim, ako nadzor pokaže da su se razine Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) povećale, trebalo bi primijeniti mjere za njegovo iskorjenjivanje kako bi se razine ponovno smanjile i spriječilo širenje. |
| --- | --- |

(5)

U određenoj regiji unutar tog područja Italije na kojem se proizvodi riža zaključeno je da iskorjenjivanje Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) više nije moguće. Italiji bi stoga trebalo dopustiti da umjesto iskorjenjivanja primijeni mjere sprečavanja širenja unutar te regije. Te bi mjere trebale biti usmjerene na održavanje stabilnosti razina Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Međutim, ako nadzor pokaže da su se razine Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) povećale, trebalo bi primijeniti mjere za njegovo iskorjenjivanje kako bi se razine ponovno smanjile i spriječilo širenje.

| (6) | Države članice trebale bi informirati javnost i relevantne specijalizirane subjekte o prijetnji koju predstavlja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) i mjerama poduzetima protiv njega kako bi sve osobe na koje se to eventualno odnosi mogle primijeniti učinkovitiji pristup. Konkretno, države članice trebale bi informirati javnost o opasnosti od njegova širenja obućom i vozilima jer se ta sredstva najčešće koriste u široj javnosti. |
| --- | --- |

(6)

Države članice trebale bi informirati javnost i relevantne specijalizirane subjekte o prijetnji koju predstavlja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) i mjerama poduzetima protiv njega kako bi sve osobe na koje se to eventualno odnosi mogle primijeniti učinkovitiji pristup. Konkretno, države članice trebale bi informirati javnost o opasnosti od njegova širenja obućom i vozilima jer se ta sredstva najčešće koriste u široj javnosti.

| (7) | Nadzor bi trebalo provoditi u demarkiranim područjima i na biljkama domaćinima izvan tih područja kako bi se rano otkrila moguća prisutnost Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) i spriječilo njegovo širenje u ostatak Unije. Države članice trebale bi provoditi godišnje nadzore na temelju procjene rizika od unošenja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(7)

Nadzor bi trebalo provoditi u demarkiranim područjima i na biljkama domaćinima izvan tih područja kako bi se rano otkrila moguća prisutnost Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) i spriječilo njegovo širenje u ostatak Unije. Države članice trebale bi provoditi godišnje nadzore na temelju procjene rizika od unošenja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (8) | S obzirom na dokaze iz Italije i široku rasprostranjenost Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) u trećim zemljama koje proizvode rižu, potrebno je prije njegova unošenja u Uniju provjeriti jesu li u tim trećim zemljama ispunjeni određeni uvjeti u pogledu ukorijenjenog bilja za sadnju vrste Oryza sativa L. Ti bi se uvjeti posebno trebali odnositi na to da su proizvodna jedinica ili mjesto proizvodnje slobodni od štetnog organizma, na službene inspekcijske preglede koje treba provesti i na potrebne izjave u fitosanitarnom certifikatu. Ti su uvjeti nužni kako bi se osiguralo da je to bilje slobodno od Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na dokaze iz Italije i široku rasprostranjenost Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) u trećim zemljama koje proizvode rižu, potrebno je prije njegova unošenja u Uniju provjeriti jesu li u tim trećim zemljama ispunjeni određeni uvjeti u pogledu ukorijenjenog bilja za sadnju vrste Oryza sativa L. Ti bi se uvjeti posebno trebali odnositi na to da su proizvodna jedinica ili mjesto proizvodnje slobodni od štetnog organizma, na službene inspekcijske preglede koje treba provesti i na potrebne izjave u fitosanitarnom certifikatu. Ti su uvjeti nužni kako bi se osiguralo da je to bilje slobodno od Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (9) | Nadalje, pri dolasku je potrebno vizualno pregledati ukorijenjeno bilje vrste Oryza sativa L. namijenjeno sadnji te ga, ako ima simptome zaraze s Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), uzrokovati i ispitati na prisutnost tog štetnog organizma kako bi se utvrdila njegova moguća prisutnost ili odsutnost. |
| --- | --- |

(9)

Nadalje, pri dolasku je potrebno vizualno pregledati ukorijenjeno bilje vrste Oryza sativa L. namijenjeno sadnji te ga, ako ima simptome zaraze s Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), uzrokovati i ispitati na prisutnost tog štetnog organizma kako bi se utvrdila njegova moguća prisutnost ili odsutnost.

| (10) | Trebalo bi predvidjeti i mjere za premještanje unutar Unije ukorijenjenih biljaka vrste Oryza sativa L. podrijetlom iz Unije. Kako bi se osigurala odgovarajuća razina fitosanitarne zaštite, trebalo bi zabraniti premještanje tog bilja i tla s demarkiranih područja u ostala područja Unije. |
| --- | --- |

(10)

Trebalo bi predvidjeti i mjere za premještanje unutar Unije ukorijenjenih biljaka vrste Oryza sativa L. podrijetlom iz Unije. Kako bi se osigurala odgovarajuća razina fitosanitarne zaštite, trebalo bi zabraniti premještanje tog bilja i tla s demarkiranih područja u ostala područja Unije.

| (11) | Ova bi se Uredba trebala primjenjivati dovoljno dugo kako bi se omogućilo njezino preispitivanje i preispitivanje prisutnosti i širenja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(11)

Ova bi se Uredba trebala primjenjivati dovoljno dugo kako bi se omogućilo njezino preispitivanje i preispitivanje prisutnosti i širenja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (12) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(12)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za sprečavanje ulaska u Uniju, premještanja i širenja unutar Unije te razmnožavanja i puštanja u Uniji Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

Meloidogyne graminicola

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „navedeni štetni organizam” znači Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield); |
| --- | --- |

1.

„navedeni štetni organizam” znači Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield);

Meloidogyne graminicola

| 2. | „navedeno bilje” znači bilje za sadnju, osim sjemena, s korijenjem vrste Oryza sativa L., koje je uzgojeno u tlu; |
| --- | --- |

2.

„navedeno bilje” znači bilje za sadnju, osim sjemena, s korijenjem vrste Oryza sativa L., koje je uzgojeno u tlu;

Oryza sativa

| 3. | „biljke domaćini” znači biljke za sadnju s korijenjem rodova i vrsta navedenih u Prilogu I., koje su uzgojene u tlu; |
| --- | --- |

3.

„biljke domaćini” znači biljke za sadnju s korijenjem rodova i vrsta navedenih u Prilogu I., koje su uzgojene u tlu;

| 4. | „samonikle biljke domaćini” znači biljke domaćini koje se pojavljuju na mjestima proizvodnje, a nisu ondje bile zasađene; |
| --- | --- |

4.

„samonikle biljke domaćini” znači biljke domaćini koje se pojavljuju na mjestima proizvodnje, a nisu ondje bile zasađene;

| 5. | „navedeno sjeme” znači sjeme vrste Oryza sativa L.; |
| --- | --- |

5.

„navedeno sjeme” znači sjeme vrste Oryza sativa L.;

Oryza sativa

| 6. | „navedeni predmeti” znači strojevi, alati, vozila i osobna oprema koji su upotrijebljeni za aktivnosti povezane sa sadnjom, obradom ili prikupljanjem biljaka domaćina; |
| --- | --- |

6.

„navedeni predmeti” znači strojevi, alati, vozila i osobna oprema koji su upotrijebljeni za aktivnosti povezane sa sadnjom, obradom ili prikupljanjem biljaka domaćina;

| 7. | „demarkirano područje” znači područje koje se sastoji od zaraženog područja i sigurnosnog područja koje je uspostavljeno nakon otkrivanja navedenog štetnog organizma; |
| --- | --- |

7.

„demarkirano područje” znači područje koje se sastoji od zaraženog područja i sigurnosnog područja koje je uspostavljeno nakon otkrivanja navedenog štetnog organizma;

| 8. | „zaraženo područje” znači područje u kojem polje ili polja gdje raste vrsta Oryza sativa L. sadržavaju:






  (a) | sve biljke domaćine za koje je potvrđena zaraza navedenim štetnim organizmom; |
| --- | --- | --- |

8.

„zaraženo područje” znači područje u kojem polje ili polja gdje raste vrsta Oryza sativa L. sadržavaju:

Oryza sativa

(a)

sve biljke domaćine za koje je potvrđena zaraza navedenim štetnim organizmom;

| (b) | sve biljke domaćine sa simptomima koji ukazuju na moguću zarazu navedenim štetnim organizmom; |
| --- | --- |

(b)

sve biljke domaćine sa simptomima koji ukazuju na moguću zarazu navedenim štetnim organizmom;

| (c) | sve druge biljke za koje se sumnja da su zaražene ili zaražene navedenimštetnim organizmom, uključujući biljke sklone zarazi zbog podložnosti tom štetnom organizmu i zbog neposredne blizine zaraženom navedenom bilju ili bilju uzgojenom od njih; |
| --- | --- |

(c)

sve druge biljke za koje se sumnja da su zaražene ili zaražene navedenimštetnim organizmom, uključujući biljke sklone zarazi zbog podložnosti tom štetnom organizmu i zbog neposredne blizine zaraženom navedenom bilju ili bilju uzgojenom od njih;

| (d) | zemljište, tlo, vodotokove ili druge elemente koji su zaraženi navedenim štetnim organizmom ili koji bi se mogli njime zaraziti; |
| --- | --- |

(d)

zemljište, tlo, vodotokove ili druge elemente koji su zaraženi navedenim štetnim organizmom ili koji bi se mogli njime zaraziti;

| 9. | „sigurnosno područje” znači područje širine od najmanje 100 m koje okružuje zaraženo područje; |
| --- | --- |

9.

„sigurnosno područje” znači područje širine od najmanje 100 m koje okružuje zaraženo područje;

| 10. | „metoda lovnih biljaka” znači metoda u okviru koje se određeno navedeno bilje privremeno sadi na zaraženom polju kako bi se navedeni štetni organizam uhvatio te kasnije uklonio i uništio radi zaštite drugog navedenog bilja od tog štetnog organizma na istom polju. |
| --- | --- |

10.

„metoda lovnih biljaka” znači metoda u okviru koje se određeno navedeno bilje privremeno sadi na zaraženom polju kako bi se navedeni štetni organizam uhvatio te kasnije uklonio i uništio radi zaštite drugog navedenog bilja od tog štetnog organizma na istom polju.

Članak 3.

Zabrana unošenja i premještanja unutar Unije

Navedeni štetni organizam ne smije se unositi na područje Unije, premještati unutar njega, držati, razmnožavati ili puštati unutar područja Unije.

Članak 4.

Uspostavljanje demarkiranih područja

1.   Ako se potvrdi prisutnost navedenog štetnog organizma na području Unije, svaka predmetna država članica odmah uspostavlja demarkirano područje.

2.   Ako se potvrdi prisutnost navedenog štetnog organizma na sigurnosnom području, predmetna država članica odmah preispituje i na odgovarajući način mijenja razgraničenje zaraženog područja i sigurnosnog područja.

3.   Predmetna država članica obavješćuje Komisiju i druge države članice o broju i lokacijama demarkiranih područja uspostavljenih za navedeni štetni organizam u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/2031.

4.   Ako se nadzorom iz članka 8. na demarkiranom području tijekom tri uzastopne godine ne utvrdi prisutnost navedenog štetnog organizma, to demarkirano područje može se ukinuti. U takvim slučajevima predmetna država članica obavješćuje Komisiju i druge države članice da je demarkirano područje ukinuto u skladu s člankom 19. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/2031.

Članak 5.

Mjere iskorjenjivanja

Predmetna država članica primjenjuje sve sljedeće mjere na demarkiranim područjima radi iskorjenjivanja navedenog štetnog organizma:

| 1. | navedeno bilje na zaraženom području uklanja se i uništava na poljima neposredno pred žetvu. Navedeno bilje uništava se in situ ili na obližnjoj lokaciji određenoj za tu svrhu unutar zaraženog područja, na način kojim se osigurava da se navedeni štetni organizam ne širi; |
| --- | --- |

1.

navedeno bilje na zaraženom području uklanja se i uništava na poljima neposredno pred žetvu. Navedeno bilje uništava se in situ ili na obližnjoj lokaciji određenoj za tu svrhu unutar zaraženog područja, na način kojim se osigurava da se navedeni štetni organizam ne širi;

in situ

| 2. | navedeno sjeme ne smije se sijati, a biljke domaćini ne smiju se saditi u zaraženom području; |
| --- | --- |

2.

navedeno sjeme ne smije se sijati, a biljke domaćini ne smiju se saditi u zaraženom području;

| 3. | samonikle biljke domaćini redovito se uklanjaju; |
| --- | --- |

3.

samonikle biljke domaćini redovito se uklanjaju;

| 4. | polja u zaraženom području kontinuirano se poplavljuju dulje od 18 mjeseci. Ako kontinuirano poplavljivanje nije moguće, primjenjuje se metoda lovnih biljaka ili druge metode koje sprečavaju da štetni organizam završi svoj životni ciklus; |
| --- | --- |

4.

polja u zaraženom području kontinuirano se poplavljuju dulje od 18 mjeseci. Ako kontinuirano poplavljivanje nije moguće, primjenjuje se metoda lovnih biljaka ili druge metode koje sprečavaju da štetni organizam završi svoj životni ciklus;

| 5. | navedeno bilje koje se upotrebljava za metodu lovnih biljaka uništava se u roku od pet tjedana nakon sadnje; |
| --- | --- |

5.

navedeno bilje koje se upotrebljava za metodu lovnih biljaka uništava se u roku od pet tjedana nakon sadnje;

| 6. | navedeni predmeti koji su upotrijebljeni u zaraženom području čiste se od tla i biljnog otpada prije premještanja na okolna polja. Tijekom čišćenja izbjegava se širenje ostataka iz zaraženog polja. |
| --- | --- |

6.

navedeni predmeti koji su upotrijebljeni u zaraženom području čiste se od tla i biljnog otpada prije premještanja na okolna polja. Tijekom čišćenja izbjegava se širenje ostataka iz zaraženog polja.

Članak 6.

Mjere sprečavanja širenja

1.   Na demarkiranim područjima navedenima u Prilogu II. nadležno tijelo primjenjuje sve sljedeće mjere radi sprečavanja širenja navedenog štetnog organizma na tim područjima i sprečavanja njegova širenja izvan tih područja:

| (a) | navedeno sjeme smije se sijati i navedeno bilje smije se saditi samo ako je provedena jedna od sljedećih fitosanitarnih mjera:






  i. | kontinuirano poplavljivanje tijekom najmanje šest mjeseci od posljednje žetve; |
| --- | --- | --- |

(a)

navedeno sjeme smije se sijati i navedeno bilje smije se saditi samo ako je provedena jedna od sljedećih fitosanitarnih mjera:

i.

kontinuirano poplavljivanje tijekom najmanje šest mjeseci od posljednje žetve;

| ii. | metoda lovnih biljaka pri kojoj se navedeno bilje uništava u roku od pet tjedana nakon sadnje; |
| --- | --- |

ii.

metoda lovnih biljaka pri kojoj se navedeno bilje uništava u roku od pet tjedana nakon sadnje;

| iii. | rotacija usjeva s biljkama koje nisu biljke domaćini ili s uzgojenim biljkama domaćinima roda Brassica L. ili vrsta Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. i Zea mays L., koje su namijenjene za proizvodnju lukovica, povrća ili žitarica za krajnje korisnike osim za upotrebu kao biljaka za sadnju; |
| --- | --- |

iii.

rotacija usjeva s biljkama koje nisu biljke domaćini ili s uzgojenim biljkama domaćinima roda Brassica L. ili vrsta Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. i Zea mays L., koje su namijenjene za proizvodnju lukovica, povrća ili žitarica za krajnje korisnike osim za upotrebu kao biljaka za sadnju;

| (b) | samonikle biljke domaćini redovito se uklanjaju; |
| --- | --- |

(b)

samonikle biljke domaćini redovito se uklanjaju;

| (c) | navedeni predmeti koji su upotrijebljeni u zaraženom polju čiste se od tla i biljnog otpada prije premještanja na okolna polja. Tijekom čišćenja izbjegava se širenje ostataka iz zaraženog polja. |
| --- | --- |

(c)

navedeni predmeti koji su upotrijebljeni u zaraženom polju čiste se od tla i biljnog otpada prije premještanja na okolna polja. Tijekom čišćenja izbjegava se širenje ostataka iz zaraženog polja.

2.   Ako rezultati nadzora pokažu da se prisutnost navedenog štetnog organizma povećala, nadležno tijelo na odgovarajućim demarkiranim područjima primjenjuje mjere iz članka 5.

Članak 7.

Informiranje javnosti

U pogledu demarkiranih područja na koja su primijenjene mjere iskorjenjivanja i sprečavanja širenja iz članaka 5. i 6., predmetna država članica informira javnost o prijetnji koju predstavlja navedeni štetni organizam i mjerama donesenima za sprečavanje njegova daljnjeg širenja izvan demarkiranih područja. Ona osigurava da su javnost i odgovarajući subjekti informirani o razgraničenju demarkiranih područja, zaraženog područja i sigurnosnog područja.

Članak 8.

Nadzor navedenog štetnog organizma na državnom području država članica

1.   Države članice provode godišnje službene nadzore radi utvrđivanja prisutnosti navedenog štetnog organizma na biljkama domaćinima na svojim državnim područjima, pri čemu prednost daju nadzoru navedenog bilja. Ti se nadzori temelje na riziku.

Države članice do 30. travnja svake godine Komisiji i drugim državama članicama dostavljaju rezultate nadzora provedenih izvan demarkiranih područja na temelju predložaka iz Priloga I. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2020/1231 (6).

2.   Predmetna država članica prati kretanje prisutnosti navedenog štetnog organizma na demarkiranim područjima. Predmetna država članica do 30. travnja svake godine Komisiji i drugim državama članicama dostavlja rezultate nadzora provedenih na temelju predloška iz Priloga III.

3.   Ti se nadzori sastoje od vizualnih pregleda biljaka domaćina, uzorkovanja simptomatičnih biljaka domaćina te, prema potrebi, asimptomatičnih biljaka domaćina u blizini simptomatičnih biljaka domaćina i tla. U korijenskom sustavu uzorkovanog bilja provjerava se prisutnost cecidija navedenog štetnog organizma.

4.   Uzorci tla uzimaju se u blizini simptomatičnih biljaka domaćina. Tlo se uzorkuje na dubini od 20–25 cm. U poljima pod nadzorom uzorci tla uzimaju se iz pravokutne mreže koja prekriva cijelo polje pri čemu udaljenost za uzimanje uzoraka nije veća od 5 metara širine i 20 metara dužine. Na ukupnoj površini od 1 ha veličina uzorka iznosi 500 ml.

Članak 9.

Premještanje navedenog bilja, tla, navedenog sjemena i navedenih predmeta

1.   Zabranjuje se premještanje navedenog bilja iz demarkiranih područja.

2.   Zabranjuje se premještanje, unutar ili iz demarkiranih područja, tla u kojem je navedeno bilje uzgajano tijekom prethodne tri godine.

3.   Premještanje navedenog sjemena unutar ili iz demarkiranih područja dopušteno je samo ako je sjeme slobodno od tla i biljnog otpada.

4.   Premještanje navedenih predmeta iz demarkiranih područja dopušteno je samo ako su očišćeni i ako se utvrdi da su slobodni od tla.

Članak 10.

Unošenje navedenog bilja i navedenog sjemena u Uniju

Navedeno bilje i navedeno sjeme podrijetlom iz trećih zemalja može se u Uniju unositi samo ako nadležna tijela ili specijalizirani subjekti pod službenim nadzorom nadležnih tijela ispune sve sljedeće zahtjeve:

| 1. | navedeno bilje koje je proizvedeno u mjestu proizvodnje slobodnom od štetnog organizma ili proizvodnoj jedinici slobodnoj od štetnog organizma službeno je pregledano na tom mjestu proizvodnje ili u toj proizvodnoj jedinici u najpogodnijem trenutku za otkrivanje simptoma zaraze tijekom posljednjeg potpunog vegetacijskog ciklusa prije izvoza i utvrđeno je da nije zaraženo navedenim štetnim organizmom; |
| --- | --- |

1.

navedeno bilje koje je proizvedeno u mjestu proizvodnje slobodnom od štetnog organizma ili proizvodnoj jedinici slobodnoj od štetnog organizma službeno je pregledano na tom mjestu proizvodnje ili u toj proizvodnoj jedinici u najpogodnijem trenutku za otkrivanje simptoma zaraze tijekom posljednjeg potpunog vegetacijskog ciklusa prije izvoza i utvrđeno je da nije zaraženo navedenim štetnim organizmom;

| 2. | službeni inspekcijski pregledi provedeni su u najprikladnije vrijeme za otkrivanje simptoma zaraze tijekom posljednjeg potpunog vegetacijskog ciklusa prije izvoza na području širine najmanje 100 m koje okružuje mjesto proizvodnje ili proizvodnu jedinicu iz točke 1.; |
| --- | --- |

2.

službeni inspekcijski pregledi provedeni su u najprikladnije vrijeme za otkrivanje simptoma zaraze tijekom posljednjeg potpunog vegetacijskog ciklusa prije izvoza na području širine najmanje 100 m koje okružuje mjesto proizvodnje ili proizvodnu jedinicu iz točke 1.;

| 3. | svo navedeno bilje na području koje okružuje mjesto proizvodnje slobodno od štetnog organizma ili proizvodnu jedinicu slobodnu od štetnog organizma koje ima simptome zaraze tijekom tih inspekcijskih pregleda odmah je uništeno; |
| --- | --- |

3.

svo navedeno bilje na području koje okružuje mjesto proizvodnje slobodno od štetnog organizma ili proizvodnu jedinicu slobodnu od štetnog organizma koje ima simptome zaraze tijekom tih inspekcijskih pregleda odmah je uništeno;

| 4. | uz navedeno bilje priložen je fitosanitarni certifikat koji u skladu s člankom 71. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/2031, pod naslovom „Dodatna izjava”, uključuje jednu od sljedećih izjava:






  (a) | „Nacionalna organizacija za zaštitu bilja u zemlji iz koje potječe navedeno bilje izjavljuje da je ta zemlja slobodna od navedenog štetnog organizma u skladu s relevantnim međunarodnim standardima za fitosanitarne mjere.”; |
| --- | --- | --- |

4.

uz navedeno bilje priložen je fitosanitarni certifikat koji u skladu s člankom 71. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/2031, pod naslovom „Dodatna izjava”, uključuje jednu od sljedećih izjava:

(a)

„Nacionalna organizacija za zaštitu bilja u zemlji iz koje potječe navedeno bilje izjavljuje da je ta zemlja slobodna od navedenog štetnog organizma u skladu s relevantnim međunarodnim standardima za fitosanitarne mjere.”;

| (b) | „Navedeno bilje potječe iz područja slobodnog od štetnog organizma, kako je u odnosu na navedeni štetni organizam u skladu s relevantnim međunarodnim standardima za fitosanitarne mjere utvrdila nacionalna organizacija za zaštitu bilja treće zemlje u kojoj se rečeno područje nalazi. Ime područja slobodnog od štetnog organizma navodi se u fitosanitarnom certifikatu pod naslovom „Mjesto podrijetla”.”; |
| --- | --- |

(b)

„Navedeno bilje potječe iz područja slobodnog od štetnog organizma, kako je u odnosu na navedeni štetni organizam u skladu s relevantnim međunarodnim standardima za fitosanitarne mjere utvrdila nacionalna organizacija za zaštitu bilja treće zemlje u kojoj se rečeno područje nalazi. Ime područja slobodnog od štetnog organizma navodi se u fitosanitarnom certifikatu pod naslovom „Mjesto podrijetla”.”;

| (c) | „Navedeno bilje proizvedeno je na mjestu proizvodnje slobodnom od štetnog organizma ili u proizvodnoj jedinici slobodnoj od štetnog organizma, kako je u odnosu na navedeni štetni organizam u skladu s relevantnim međunarodnim standardima za fitosanitarne mjere (Zahtjevi za utvrđivanje mjesta proizvodnje slobodnih od štetnih organizama ili proizvodnih jedinica slobodnih od štetnih organizama ISPM br. 10 (1999.), Rim, IPPC, FAO 2016.) utvrdila nacionalna organizacija za zaštitu bilja predmetne treće zemlje i proizvedeno je u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1372 (*1). |
| --- | --- |

(c)

„Navedeno bilje proizvedeno je na mjestu proizvodnje slobodnom od štetnog organizma ili u proizvodnoj jedinici slobodnoj od štetnog organizma, kako je u odnosu na navedeni štetni organizam u skladu s relevantnim međunarodnim standardima za fitosanitarne mjere (Zahtjevi za utvrđivanje mjesta proizvodnje slobodnih od štetnih organizama ili proizvodnih jedinica slobodnih od štetnih organizama ISPM br. 10 (1999.), Rim, IPPC, FAO 2016.) utvrdila nacionalna organizacija za zaštitu bilja predmetne treće zemlje i proizvedeno je u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1372 (*1).

*1

(*1)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1372 оd 5. kolovoza 2022. u pogledu privremenih mjera za sprečavanje ulaska u Uniju, premještanja i širenja unutar Unije te razmnožavanja i puštanja u Uniji Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) (SL L 206, 8.8.2022., str. 16..)”;"

*1

Meloidogyne graminicola

| 5. | fitosanitarni certifikat priložen uz navedeno sjeme podrijetlom iz trećih zemalja pod naslovom „Dodatna izjava” uključuje informaciju da je sjeme slobodno od tla i ostataka. |
| --- | --- |

5.

fitosanitarni certifikat priložen uz navedeno sjeme podrijetlom iz trećih zemalja pod naslovom „Dodatna izjava” uključuje informaciju da je sjeme slobodno od tla i ostataka.

Članak 11.

Uzorkovanje i testiranje navedenog bilja sa simptomima zaraze navedenim štetnim organizmom

Navedeno bilje uneseno u Uniju iz treće zemlje sa simptomima zaraze navedenim štetnim organizmom nakon vizualnog pregleda uzorkuje se i ispituje kako bi se utvrdila prisutnost tog štetnog organizma.

Članak 12.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se do 30. lipnja 2025.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. kolovoza 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 317, 23.11.2016., str. 4.

1

(2)  
  SL L 95, 7.4.2017., str. 1.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/2072 оd 28. studenoga 2019. o utvrđivanju jedinstvenih uvjeta za provedbu Uredbe (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zaštitnih mjera protiv organizama štetnih za bilje te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 690/2008 i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2019 (SL L 319, 10.12.2019., str. 1.).

3

(4)  Misure d’emergenza per impedire la diffusione di Meloidogyne graminicola Golden & Birchfield nel territorio della Repubblica italiana. Decreto 6 luglio 2017, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana. Serie generale n. 202, 30.8.2017.

4

Meloidogyne graminicola

(5)  Analiza rizika od štetnog organizma za Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) koju je proveo institut Consiglio per la ricerca in agricoltura e l’analisi dell’economia agraria (CREA).

5

Meloidogyne graminicola

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1231 оd 27. kolovoza 2020. o formatu i uputama za godišnja izvješća o rezultatima nadzorâ i formatu višegodišnjih programa nadzora i praktičnim aranžmanima iz članka 22. odnosno članka 23. Uredbe (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 280, 28.8.2020., str. 1.).

6

---

PRILOG I.

Popis biljaka domaćina iz članka 2. točke 3.

Rod ili vrsta

Ageratum conyzoides L.

Alisma plantago L.

Allium cepa L.

Alopecurus L.

Amaranthus spinosus L.

Amaranthus viridis L.

Avena sativa L.

Beta vulgaris L.

Brassica L.

Capsicum annuum L.

Centella asiatica (L.) Urb.

Colocasia esculenta (L.) Schott

Coriandrum sativum L.

Cucumis sativus L.

Cymbopogon citratus (DC.) Stapf

Cynodon dactylon (L.) Pers.

Cyperus compressus L.

Cyperus difformis L.

Cyperus iria L.

Cyperus rotundus L.

Dactyloctenium aegyptium (L.) Willd.

Digitaria filiformis (L.) Köler

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

Echinochloa colona (L.) Link

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

Eclipta prostrata (L.) L.

Eleusine coracana (L.) Gaertn.

Eleusine indica (L.) Gaertn.

Fimbristylis dichotoma var. pluristriata (C.B.Clarke) Napper

Gamochaeta coarctata (L.) Cabrera

Glycine max (L.) Merr.

Heteranthera reniformis Ruiz & Pav.

Hordeum vulgare L.

Hydrilla Rich.

Impatiens balsamina L.

Imperata cylindrica (L.) Raeusch.

Kyllinga brevifolia Rottb.

Lactuca sativa L.

Ludwigia L.

Melilotus albus Medik.

Murdannia keisak (Hassk.) Hand.-Mazz.

Musa L.

Oryza sativa L.

Oxalis corniculata L.

Panicum L.

Pennisetum glaucum (L.) R. Br.

Pisum sativum L.

Poa annua L.

Portulaca oleracea L.

Ranunculus L.

Saccharum officinarum L.

Schoenoplectus articulatus (L.) Palla

Schoenoplectiella articulata (L.) Lye

Setaria italica (L.) P. Beauv.

Solanum lycopersicum L.

Solanum melongena L.

Solanum nigrum L.

Solanum sisymbriifolium Lam.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.) Moench

Spergula arvensis L.

Spinacia oleracea L.

Stellaria media (L.) Vill.

Trifolium repens L.

Triticum aestivum L.

Urena lobata L.

Vicia faba L.

Zea mays L.

---

PRILOG II.

Demarkirana područja iz članka 6.

Italija

Popis općina u demarkiranim područjima u Italiji

| Regija | Pokrajina | Općine |
| --- | --- | --- |
| Lombardija | Pavia | Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco |
| Piedmont | Biella | Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata |
| Piedmont | Vercelli | Buronzo |

Regija

Pokrajina

Općine

Lombardija

Pavia

Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco

Piedmont

Biella

Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata

Piedmont

Vercelli

Buronzo

---

PRILOG III.

Predložak za izvješćivanje o rezultatima nadzora provedenih na temelju članka 8. stavka 2. na demarkiranim područjima

| 1. | Opis DP-a |
| --- | --- |

1.

| 2. | Početna veličina DP-a (ha) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ažurirana veličina DP-a (ha) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pristup |
| --- | --- |

4.

| 5. | Područje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mjesta nadzora |
| --- | --- |

6.

| 7. | Utvrđena područja rizika |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pregledana područja rizika |
| --- | --- |

8.

| 9. | Biljni materijal/roba |
| --- | --- |

9.

| 10. | Popis vrsta biljaka domaćina |
| --- | --- |

10.

| 11. | Razdoblje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pojedinosti o nadzoru






  A) | Broj vizualnih pregleda |
| --- | --- | --- |

12.

A)

Broj vizualnih pregleda

| B) | Ukupan broj prikupljenih uzoraka |
| --- | --- |

B)

Ukupan broj prikupljenih uzoraka

| C) | Vrste klopki (ili druga alternativna metoda (npr. mreže za hvatanje)) |
| --- | --- |

C)

Vrste klopki (ili druga alternativna metoda (npr. mreže za hvatanje))

| D) | Broj klopki (ili druga metoda hvatanja) |
| --- | --- |

D)

Broj klopki (ili druga metoda hvatanja)

| E) | Broj mjesta postavljanja klopki (ako se razlikuje od podataka navedenih u točki D) |
| --- | --- |

E)

Broj mjesta postavljanja klopki (ako se razlikuje od podataka navedenih u točki D)

| F) | Vrsta testova (npr. mikroskopska identifikacija, PCR, ELISA itd.) |
| --- | --- |

F)

Vrsta testova (npr. mikroskopska identifikacija, PCR, ELISA itd.)

| G) | Ukupan broj testova |
| --- | --- |

G)

Ukupan broj testova

| H) | Ostale mjere (npr. psi tragači, bespilotne letjelice, helikopteri, kampanje informiranja itd.) |
| --- | --- |

H)

Ostale mjere (npr. psi tragači, bespilotne letjelice, helikopteri, kampanje informiranja itd.)

| I) | Broj ostalih mjera |
| --- | --- |

I)

Broj ostalih mjera

| 13. | Br. analiziranih simptomatskih uzoraka:






  i. | Ukupno |
| --- | --- | --- |

13.

i.

Ukupno

| ii. | Pozitivni |
| --- | --- |

ii.

Pozitivni

| iii. | Negativni |
| --- | --- |

iii.

Negativni

| iv. | Neodređeni |
| --- | --- |

iv.

Neodređeni

| 14. | Br. analiziranih asimptomatskih uzoraka:






  i. | Ukupno |
| --- | --- | --- |

14.

i.

Ukupno

| ii. | Pozitivni |
| --- | --- |

ii.

Pozitivni

| iii. | Negativni |
| --- | --- |

iii.

Negativni

| iv. | Neodređeni |
| --- | --- |

iv.

Neodređeni

| 15. | Napomene |
| --- | --- |

15.

Naziv

Datum uspostave

Opis

Broj

A

B

C

D

E

F

G

H

I

i.

ii.

iii.

iv.

i.

ii.

iii.

iv.

Upute za izvješćivanje

Za stupac 1.: navesti naziv geografskog područja, broj izbijanja ili druge informacije iz kojih je moguće prepoznati demarkirano područje (DP) i datum njegove uspostave.

Za stupac 2.: navesti veličinu DP-a prije početka nadzora.

Za stupac 3.: navesti veličinu DP-a nakon nadzora.

Za stupac 4.: navesti pristup: iskorjenjivanje (I)/sprečavanje širenja (S). Uključiti onoliko redaka koliko je potrebno, ovisno o broju DP-ova po štetnom organizmu i pristupima koji se primjenjuju na tim područjima.

Za stupac 5.: navesti područje DP-a na kojem je proveden nadzor, uključiti onoliko redaka koliko je potrebno: zaraženo područje (ZP) ili sigurnosno područje (SP), koristiti zasebne retke. Ako je primjenjivo, navesti područje ZP-a na kojem je proveden nadzor (npr. 20 km uz SP, oko rasadnikâ itd.) za svaki redak zasebno.

Za stupac 6.: navesti broj i opis mjesta nadzora odabirom jednog od sljedećih unosa za opis:

| 1. | otvoreni prostor (područje proizvodnje): 1.1. polje (obradivo, pašnjak); 1.2. voćnjak/vinograd; 1.3. rasadnik; 1.4. šuma; |
| --- | --- |

1.

otvoreni prostor (područje proizvodnje): 1.1. polje (obradivo, pašnjak); 1.2. voćnjak/vinograd; 1.3. rasadnik; 1.4. šuma;

| 2. | otvoreni prostor (ostalo): 2.1. privatni vrt; 2.2. javne površine; 2.3. zaštićeno područje; 2.4. divlje bilje na područjima koja nisu zaštićena područja; 2.5. ostalo, navesti o čemu je riječ (npr. vrtni centar, trgovačke lokacije na kojima se upotrebljava drveni materijal za pakiranje, drvna industrija, močvarna područja, mreža navodnjavanja i odvodnje itd.); |
| --- | --- |

2.

otvoreni prostor (ostalo): 2.1. privatni vrt; 2.2. javne površine; 2.3. zaštićeno područje; 2.4. divlje bilje na područjima koja nisu zaštićena područja; 2.5. ostalo, navesti o čemu je riječ (npr. vrtni centar, trgovačke lokacije na kojima se upotrebljava drveni materijal za pakiranje, drvna industrija, močvarna područja, mreža navodnjavanja i odvodnje itd.);

| 3. | fizički zatvoreni uvjeti: 3.1. staklenik; 3.2. privatna površina, osim staklenika; 3.3. javna površina, osim staklenika; 3.4. ostalo, navesti o čemu je riječ (npr. vrtni centar, trgovačke lokacije na kojima se upotrebljava drveni materijal za pakiranje, drvna industrija). |
| --- | --- |

3.

fizički zatvoreni uvjeti: 3.1. staklenik; 3.2. privatna površina, osim staklenika; 3.3. javna površina, osim staklenika; 3.4. ostalo, navesti o čemu je riječ (npr. vrtni centar, trgovačke lokacije na kojima se upotrebljava drveni materijal za pakiranje, drvna industrija).

Za stupac 7.: navesti područja rizika utvrđena na temelju biologije štetnog organizma ili štetnih organizama, prisutnosti biljaka domaćina, ekološko-klimatskih uvjeta i lokacija rizika.

Za stupac 8.: navesti rizična područja uključena u nadzor, od onih u stupcu 7.

Za stupac 9.: navesti bilje, plodove, sjemenke, tlo, materijal za pakiranje, drvo, strojeve, vozila, vodu, ostalo i točno navesti o čemu je riječ.

Za stupac 10.: navesti popis nadziranih biljnih vrsta/rodova. Upotrijebiti jedan redak po biljnoj vrsti/rodu ako je to potrebno prema posebnom zakonskom zahtjevu za nadzor štetnog organizma.

Za stupac 11.: navesti mjesece u kojima je proveden nadzor.

Za stupac 12.: navesti pojedinosti o nadzoru, ovisno o posebnim zakonskim zahtjevima za svaki štetni organizam. Navesti „NA” ako informacije za određeni stupac nisu primjenjive.

Za stupce 13. i 14.: navesti rezultate, ako je primjenjivo, navodeći informacije dostupne u odgovarajućim stupcima. „Neodređeni” su oni analizirani uzorci za koje nije dobiven nikakav rezultat zbog raznih čimbenika (npr. rezultat ispod razine otkrivanja, neobrađen, neidentificiran ili star uzorak itd.).

---

| 8.8.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 206/28

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1373

оd 5. kolovoza 2022.

o odobravanju stavljanja na tržište željezova hidroksid adipat tartarata kao nove hrane i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/2470

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o novoj hrani, o izmjeni Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EZ) br. 1852/2001 (1), a posebno njezin članak 12. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2015/2283 predviđeno je da se samo nova hrana koja je odobrena i uvrštena na Unijin popis nove hrane smije stavljati na tržište u Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2015/2283 predviđeno je da se samo nova hrana koja je odobrena i uvrštena na Unijin popis nove hrane smije stavljati na tržište u Uniji.

| (2) | U skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2015/2283 Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2470 (2) utvrđen je Unijin popis nove hrane. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2015/2283 Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2470 (2) utvrđen je Unijin popis nove hrane.

| (3) | Društvo Nemysis Limited („podnositelj zahtjeva”) Komisiji je 21. veljače 2020. podnijelo zahtjev u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 za stavljanje željezova hidroksid adipat tartarata („IHAT”) na tržište Unije kao nove hrane koja će se upotrebljavati kao izvor željeza u dodacima prehrani kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), u obliku kapsula, u količinama do 100 mg dnevno koje bi odgovarale količini do 36 mg željeza (Fe) dnevno, namijenjene općoj populaciji osim dojenčadi i male djece. Podnositelj zahtjeva u zahtjevu je naveo da je IHAT kao sintetizirani nanomaterijal nova hrana u smislu članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke viii. Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(3)

Društvo Nemysis Limited („podnositelj zahtjeva”) Komisiji je 21. veljače 2020. podnijelo zahtjev u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 za stavljanje željezova hidroksid adipat tartarata („IHAT”) na tržište Unije kao nove hrane koja će se upotrebljavati kao izvor željeza u dodacima prehrani kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), u obliku kapsula, u količinama do 100 mg dnevno koje bi odgovarale količini do 36 mg željeza (Fe) dnevno, namijenjene općoj populaciji osim dojenčadi i male djece. Podnositelj zahtjeva u zahtjevu je naveo da je IHAT kao sintetizirani nanomaterijal nova hrana u smislu članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke viii. Uredbe (EU) 2015/2283.

| (4) | Podnositelj zahtjeva Komisiji je 21. veljače 2020. podnio i zahtjev za zaštitu vlasničkih podataka za in vitro mikronukleus test na stanicama sisavaca (4), in vitro test genskih mutacija na stanicama sisavaca upotrebom gena timidin kinaze (5) i 90-dnevnu studiju oralne toksičnosti kod glodavaca (6), koje je dostavio u potporu zahtjevu. |
| --- | --- |

(4)

Podnositelj zahtjeva Komisiji je 21. veljače 2020. podnio i zahtjev za zaštitu vlasničkih podataka za in vitro mikronukleus test na stanicama sisavaca (4), in vitro test genskih mutacija na stanicama sisavaca upotrebom gena timidin kinaze (5) i 90-dnevnu studiju oralne toksičnosti kod glodavaca (6), koje je dostavio u potporu zahtjevu.

| (5) | Komisija je 3. srpnja 2020. zatražila od Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) da provede procjenu IHAT-a kao nove hrane. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 3. srpnja 2020. zatražila od Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) da provede procjenu IHAT-a kao nove hrane.

| (6) | Agencija je 27. listopada 2021. u skladu s člankom 11. Uredbe (EU) 2015/2283 donijela znanstveno mišljenje pod naslovom „Sigurnost željezova hidroksid adipat tartarata kao nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 i kao izvora željeza u kontekstu Direktive 2002/46/EZ” (7). |
| --- | --- |

(6)

Agencija je 27. listopada 2021. u skladu s člankom 11. Uredbe (EU) 2015/2283 donijela znanstveno mišljenje pod naslovom „Sigurnost željezova hidroksid adipat tartarata kao nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 i kao izvora željeza u kontekstu Direktive 2002/46/EZ” (7).

| (7) | U svojem znanstvenom mišljenju Agencija je zaključila da je IHAT siguran za konzumaciju u predloženim uvjetima upotrebe, za predložene ciljne populacije i u količinama koje ne premašuju 100 mg dnevno te da je riječ o izvoru iz kojeg je željezo bioraspoloživo. Međutim, Agencija je u tom mišljenju napomenula da, s obzirom na to da nije utvrdila gornju granicu podnošljivog unosa, unos željeza iz dodataka prehrani koji sadržavaju novu hranu mogao bi premašiti preporučene količine koje su za populaciju utvrdile države članice, a ukupan unos željeza iz dodataka prehrani koji sadržavaju novu hranu i iz redovite prehrane mogao bi biti visok. S obzirom na zaključke Agencije i ključnu ulogu željeza u ljudskoj fiziologiji, rastu i razvoju, posebno u ranim stadijima života, te na tanku granicu između blagotvornih i štetnih učinaka željeza na zdravlje ovisno o unosu, Komisija smatra da je potrebno primijeniti predostrožni pristup. |
| --- | --- |

(7)

U svojem znanstvenom mišljenju Agencija je zaključila da je IHAT siguran za konzumaciju u predloženim uvjetima upotrebe, za predložene ciljne populacije i u količinama koje ne premašuju 100 mg dnevno te da je riječ o izvoru iz kojeg je željezo bioraspoloživo. Međutim, Agencija je u tom mišljenju napomenula da, s obzirom na to da nije utvrdila gornju granicu podnošljivog unosa, unos željeza iz dodataka prehrani koji sadržavaju novu hranu mogao bi premašiti preporučene količine koje su za populaciju utvrdile države članice, a ukupan unos željeza iz dodataka prehrani koji sadržavaju novu hranu i iz redovite prehrane mogao bi biti visok. S obzirom na zaključke Agencije i ključnu ulogu željeza u ljudskoj fiziologiji, rastu i razvoju, posebno u ranim stadijima života, te na tanku granicu između blagotvornih i štetnih učinaka željeza na zdravlje ovisno o unosu, Komisija smatra da je potrebno primijeniti predostrožni pristup.

| (8) | Komisija je stoga od podnositelja zahtjeva zatražila da ponovno razmotri količine IHAT-a predložene u zahtjevu (količine do 100 mg dnevno koje bi odgovarale količini do 36 mg željeza (Fe) dnevno za opću populaciju osim dojenčadi i male djece). Kao odgovor na zahtjev Komisije podnositelj zahtjeva izmijenio je zahtjev i predložio da se IHAT upotrebljava u količinama koje ne premašuju 100 mg dnevno i da se odgovarajuća količina željeza ograniči na 30 mg Fe dnevno u dodacima prehrani namijenjenima odrasloj populaciji, odnosno u količinama koje ne premašuju 50 mg IHAT-a dnevno, te da se odgovarajuća količina željeza ograniči na 14 mg Fe dnevno u dodacima prehrani namijenjenima djeci i adolescentima mlađima od 18 godina, osim djece mlađe od četiri godine. Usto, podnositelj zahtjeva naveo je da će prilagoditi količine IHAT-a u dodacima prehrani koji se stavljaju na tržište država članica kako bi ograničio odgovarajuće najveće dopuštene količine željeza u skladu s preporučenim vrijednostima koje su pojedine države članice utvrdile za svaku dobnu skupinu populacije. Komisija smatra da bi se revidiranom upotrebom ispunili uvjeti za stavljanje IHAT-a na tržište u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je stoga od podnositelja zahtjeva zatražila da ponovno razmotri količine IHAT-a predložene u zahtjevu (količine do 100 mg dnevno koje bi odgovarale količini do 36 mg željeza (Fe) dnevno za opću populaciju osim dojenčadi i male djece). Kao odgovor na zahtjev Komisije podnositelj zahtjeva izmijenio je zahtjev i predložio da se IHAT upotrebljava u količinama koje ne premašuju 100 mg dnevno i da se odgovarajuća količina željeza ograniči na 30 mg Fe dnevno u dodacima prehrani namijenjenima odrasloj populaciji, odnosno u količinama koje ne premašuju 50 mg IHAT-a dnevno, te da se odgovarajuća količina željeza ograniči na 14 mg Fe dnevno u dodacima prehrani namijenjenima djeci i adolescentima mlađima od 18 godina, osim djece mlađe od četiri godine. Usto, podnositelj zahtjeva naveo je da će prilagoditi količine IHAT-a u dodacima prehrani koji se stavljaju na tržište država članica kako bi ograničio odgovarajuće najveće dopuštene količine željeza u skladu s preporučenim vrijednostima koje su pojedine države članice utvrdile za svaku dobnu skupinu populacije. Komisija smatra da bi se revidiranom upotrebom ispunili uvjeti za stavljanje IHAT-a na tržište u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283.

| (9) | Primjereno je da se pri uvrštavanju IHAT-a kao nove hrane na Unijin popis nove hrane navedu informacije iz članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Primjereno je da se pri uvrštavanju IHAT-a kao nove hrane na Unijin popis nove hrane navedu informacije iz članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) 2015/2283.

| (10) | Agencija je u istom znanstvenom mišljenju navela da zbog prisutnosti nikla u novoj hrani konzumacija dodataka prehrani koji sadržavaju 100 mg IHAT-a može izazvati alergijske reakcije povezane s dermatitisom kod osoba u dobi od 10 godina i mlađih koje su prethodno imale reakciju preosjetljivosti na nikal nakon dodira s kožom jer unos nikla iz nove hrane ne bi rezultirao granicom izloženosti za unos nikla za koju Agencija smatra da predstavlja nizak rizik za zdravlje djece i adolescenata mlađih od 18 godina u gornjem 95. percentilu prehrambene izloženosti niklu (8). Međutim, s obzirom na izmijenjenu predloženu upotrebu nove hrane u količinama koje ne premašuju 50 mg IHAT-a dnevno u dodacima prehrani namijenjenima djeci i adolescentima mlađima od 18 godina, osim djece mlađe od četiri godine, unos nikla iz nove hrane bit će ili veći od granice izloženosti ili blizu te granice, za koju Agencija smatra da predstavlja nizak rizik za zdravlje, i neće znatno doprinositi ukupnom unosu nikla iz hrane i vode za piće. Uzimajući u obzir navedene zaključke i konzervativnost uključenu u procjenu unosa Agencije u kojoj je upotrijebljen 95. percentil prehrambene izloženosti kako bi se utvrdila granica izloženosti za nikal koja predstavlja nizak rizik za zdravlje, Komisija smatra da nije vjerojatno da će se rizik od izazivanja alergijskih reakcija (kontaktni dermatitis) u toj dobnoj skupini populacije ostvariti u stvarnom životu. Komisija stoga smatra da nije potreban zahtjev za označivanje u pogledu alergenosti predviđen člankom 9. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(10)

Agencija je u istom znanstvenom mišljenju navela da zbog prisutnosti nikla u novoj hrani konzumacija dodataka prehrani koji sadržavaju 100 mg IHAT-a može izazvati alergijske reakcije povezane s dermatitisom kod osoba u dobi od 10 godina i mlađih koje su prethodno imale reakciju preosjetljivosti na nikal nakon dodira s kožom jer unos nikla iz nove hrane ne bi rezultirao granicom izloženosti za unos nikla za koju Agencija smatra da predstavlja nizak rizik za zdravlje djece i adolescenata mlađih od 18 godina u gornjem 95. percentilu prehrambene izloženosti niklu (8). Međutim, s obzirom na izmijenjenu predloženu upotrebu nove hrane u količinama koje ne premašuju 50 mg IHAT-a dnevno u dodacima prehrani namijenjenima djeci i adolescentima mlađima od 18 godina, osim djece mlađe od četiri godine, unos nikla iz nove hrane bit će ili veći od granice izloženosti ili blizu te granice, za koju Agencija smatra da predstavlja nizak rizik za zdravlje, i neće znatno doprinositi ukupnom unosu nikla iz hrane i vode za piće. Uzimajući u obzir navedene zaključke i konzervativnost uključenu u procjenu unosa Agencije u kojoj je upotrijebljen 95. percentil prehrambene izloženosti kako bi se utvrdila granica izloženosti za nikal koja predstavlja nizak rizik za zdravlje, Komisija smatra da nije vjerojatno da će se rizik od izazivanja alergijskih reakcija (kontaktni dermatitis) u toj dobnoj skupini populacije ostvariti u stvarnom životu. Komisija stoga smatra da nije potreban zahtjev za označivanje u pogledu alergenosti predviđen člankom 9. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (11) | Nadalje, Agencija je u znanstvenom mišljenju navela i da je njezin zaključak o sigurnosti IHAT-a i bioraspoloživosti željeza usko povezan sa specifičnim fizikalno-kemijskim svojstvima te distribucijom veličine čestica i profilom aglomeracije nove hrane, koji se postiže kombiniranim učinkom upotrebe kapsula dodataka prehrani koje sadržavaju novu hranu i odsutnosti drugih tvari osim adipata, tartarata i natrijeva klorida koje se upotrebljavaju za proizvodnju IHAT-a. Agencija je stoga navela da to može utjecati na sigurnosni profil nove hrane i bioraspoloživost izvora hranjive tvari, što će trebati procijeniti za svaki pojedinačni slučaj ako se drugi oblici dodataka prehrani (npr. tablete, pastile, prašak u vrećicama, gumeni bomboni, sirupi itd.) upotrebljavaju samostalno ili u kombinaciji s adipatom, tartaratom i natrijevim kloridom ili s drugim tvarima osim adipata, tartarata i natrijeva klorida ili ako se u kapsulama dodataka prehrani upotrebljavaju druge tvari. Stoga, kad se drugi oblici dodataka prehrani (npr. tablete, pastile, prašak u vrećicama, gumeni bomboni, sirupi itd.) upotrebljavaju u kombinaciji s adipatom, tartaratom i natrijevim kloridom ili u kombinaciji s drugim tvarima ili ako se u kapsulama dodataka prehrani koje sadržavaju novu hranu upotrebljavaju druge tvari, primjereno je da distribucija veličine čestica i aglomeracijsko stanje nove hrane budu u skladu s odobrenim specifikacijama i da bioraspoloživost željeza bude u skladu s bioraspoloživosti kako ju je procijenila Agencija u svojem znanstvenom mišljenju. |
| --- | --- |

(11)

Nadalje, Agencija je u znanstvenom mišljenju navela i da je njezin zaključak o sigurnosti IHAT-a i bioraspoloživosti željeza usko povezan sa specifičnim fizikalno-kemijskim svojstvima te distribucijom veličine čestica i profilom aglomeracije nove hrane, koji se postiže kombiniranim učinkom upotrebe kapsula dodataka prehrani koje sadržavaju novu hranu i odsutnosti drugih tvari osim adipata, tartarata i natrijeva klorida koje se upotrebljavaju za proizvodnju IHAT-a. Agencija je stoga navela da to može utjecati na sigurnosni profil nove hrane i bioraspoloživost izvora hranjive tvari, što će trebati procijeniti za svaki pojedinačni slučaj ako se drugi oblici dodataka prehrani (npr. tablete, pastile, prašak u vrećicama, gumeni bomboni, sirupi itd.) upotrebljavaju samostalno ili u kombinaciji s adipatom, tartaratom i natrijevim kloridom ili s drugim tvarima osim adipata, tartarata i natrijeva klorida ili ako se u kapsulama dodataka prehrani upotrebljavaju druge tvari. Stoga, kad se drugi oblici dodataka prehrani (npr. tablete, pastile, prašak u vrećicama, gumeni bomboni, sirupi itd.) upotrebljavaju u kombinaciji s adipatom, tartaratom i natrijevim kloridom ili u kombinaciji s drugim tvarima ili ako se u kapsulama dodataka prehrani koje sadržavaju novu hranu upotrebljavaju druge tvari, primjereno je da distribucija veličine čestica i aglomeracijsko stanje nove hrane budu u skladu s odobrenim specifikacijama i da bioraspoloživost željeza bude u skladu s bioraspoloživosti kako ju je procijenila Agencija u svojem znanstvenom mišljenju.

| (12) | U svojem znanstvenom mišljenju Agencija je navela da se njezini zaključci o sigurnosti nove hrane temelje na znanstvenim podacima dobivenima in vitro mikronukleus testom na stanicama sisavaca, in vitro testom genskih mutacija na stanicama sisavaca upotrebom gena timidin kinaze i 90-dnevnom studijom oralne toksičnosti kod glodavaca, sadržanima u dokumentaciji podnositelja zahtjeva, bez kojih ne bi bila u mogućnosti procijeniti novu hranu ni doći do navedenih zaključaka. |
| --- | --- |

(12)

U svojem znanstvenom mišljenju Agencija je navela da se njezini zaključci o sigurnosti nove hrane temelje na znanstvenim podacima dobivenima in vitro mikronukleus testom na stanicama sisavaca, in vitro testom genskih mutacija na stanicama sisavaca upotrebom gena timidin kinaze i 90-dnevnom studijom oralne toksičnosti kod glodavaca, sadržanima u dokumentaciji podnositelja zahtjeva, bez kojih ne bi bila u mogućnosti procijeniti novu hranu ni doći do navedenih zaključaka.

| (13) | Komisija je od podnositelja zahtjeva zatražila da dodatno pojasni dano obrazloženje u pogledu njegova zahtjeva za zaštitu vlasničkih prava nad tim studijama i da pojasni svoj zahtjev za isključivo pravo upućivanja na njih, u skladu s člankom 26. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je od podnositelja zahtjeva zatražila da dodatno pojasni dano obrazloženje u pogledu njegova zahtjeva za zaštitu vlasničkih prava nad tim studijama i da pojasni svoj zahtjev za isključivo pravo upućivanja na njih, u skladu s člankom 26. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (14) | Podnositelj zahtjeva izjavio je da je u trenutku podnošenja zahtjeva bio nositelj vlasničkih i isključivih prava upućivanja na znanstvene podatke dobivene in vitro mikronukleus testom na stanicama sisavaca, in vitro testom genskih mutacija na stanicama sisavaca upotrebom gena timidin kinaze i 90-dnevnom studijom oralne toksičnosti kod glodavaca te da stoga treće osobe ne mogu zakonito pristupiti tim podacima, koristiti se njima ni upućivati na njih. |
| --- | --- |

(14)

Podnositelj zahtjeva izjavio je da je u trenutku podnošenja zahtjeva bio nositelj vlasničkih i isključivih prava upućivanja na znanstvene podatke dobivene in vitro mikronukleus testom na stanicama sisavaca, in vitro testom genskih mutacija na stanicama sisavaca upotrebom gena timidin kinaze i 90-dnevnom studijom oralne toksičnosti kod glodavaca te da stoga treće osobe ne mogu zakonito pristupiti tim podacima, koristiti se njima ni upućivati na njih.

| (15) | Komisija je ocijenila sve informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva te zaključila da je dostatno potkrijepio ispunjenje zahtjeva utvrđenih u članku 26. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/2283. Stoga bi znanstvene podatke dobivene in vitro mikronukleus testom na stanicama sisavaca, in vitro testom genskih mutacija na stanicama sisavaca upotrebom gena timidin kinaze i 90-dnevnom studijom oralne toksičnosti kod glodavaca trebalo zaštititi u skladu s člankom 27. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283. Stoga bi samo podnositelju zahtjeva trebalo odobriti stavljanje IHAT-a na tržište u Uniji tijekom razdoblja od pet godina od stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je ocijenila sve informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva te zaključila da je dostatno potkrijepio ispunjenje zahtjeva utvrđenih u članku 26. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/2283. Stoga bi znanstvene podatke dobivene in vitro mikronukleus testom na stanicama sisavaca, in vitro testom genskih mutacija na stanicama sisavaca upotrebom gena timidin kinaze i 90-dnevnom studijom oralne toksičnosti kod glodavaca trebalo zaštititi u skladu s člankom 27. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283. Stoga bi samo podnositelju zahtjeva trebalo odobriti stavljanje IHAT-a na tržište u Uniji tijekom razdoblja od pet godina od stupanja na snagu ove Uredbe.

| (16) | Međutim, ograničavanje odobrenja IHAT-a i upućivanja na znanstvene podatke iz dokumentacije podnositelja zahtjeva isključivo za potrebe podnositelja zahtjeva ne sprečava buduće podnositelje zahtjeva da zatraže odobrenje za stavljanje na tržište iste nove hrane, pod uvjetom da se njihov zahtjev temelji na zakonito pribavljenim informacijama koje podupiru takvo odobrenje. |
| --- | --- |

(16)

Međutim, ograničavanje odobrenja IHAT-a i upućivanja na znanstvene podatke iz dokumentacije podnositelja zahtjeva isključivo za potrebe podnositelja zahtjeva ne sprečava buduće podnositelje zahtjeva da zatraže odobrenje za stavljanje na tržište iste nove hrane, pod uvjetom da se njihov zahtjev temelji na zakonito pribavljenim informacijama koje podupiru takvo odobrenje.

| (17) | IHAT je sintetizirani nanomaterijal u smislu članka 3. stavka 2. točke (f) Uredbe (EU) 2015/2283. Stoga je primjereno da nova hrana bude jasno naznačena na popisu sastojaka hrane koja je sadržava i da nakon naziva u zagradi slijedi riječ „nano”, u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(17)

IHAT je sintetizirani nanomaterijal u smislu članka 3. stavka 2. točke (f) Uredbe (EU) 2015/2283. Stoga je primjereno da nova hrana bude jasno naznačena na popisu sastojaka hrane koja je sadržava i da nakon naziva u zagradi slijedi riječ „nano”, u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (18) | IHAT bi trebalo uvrstiti na Unijin popis nove hrane utvrđen u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470. Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(18)

IHAT bi trebalo uvrstiti na Unijin popis nove hrane utvrđen u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470. Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (19) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(19)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Odobrava se stavljanje željezova hidroksid adipat tartarata na tržište u Uniji.

Željezov hidroksid adipat tartarat uvrštava se na Unijin popis nove hrane utvrđen u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470.

2.   Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Tijekom razdoblja od pet godina od 28. kolovoza 2022. stavljanje na tržište u Uniji nove hrane iz članka 1. odobreno je isključivo društvu „Nemysis Limited” (10), osim ako budući podnositelj zahtjeva dobije odobrenje za tu novu hranu bez upućivanja na znanstvene podatke zaštićene u skladu s člankom 3. ili uz suglasnost društva „Nemysis Limited”.

Članak 3.

Znanstveni podaci iz dokumentacije zahtjeva koji ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 26. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/2283 ne smiju se upotrebljavati na korist budućih podnositelja zahtjeva tijekom razdoblja od pet godina od datuma stupanja na snagu ove Uredbe bez suglasnosti društva „Nemysis Limited”.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. kolovoza 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 327, 11.12.2015., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 оd 20. prosinca 2017. o utvrđivanju Unijina popisa nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani (SL L 351, 30.12.2017., str. 72.).

2

(3)  Direktiva 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. lipnja 2002. o usklađivanju zakona država članica u odnosu na dodatke prehrani (SL L 183, 12.7.2002., str. 51.).

3

(4)  Nemysis Limited (2019., neobjavljeno).

4

(5)  Nemysis Limited (2019., neobjavljeno).

5

(6)  Nemysis Limited (2019., neobjavljeno).

6

(7)  EFSA Journal 2021.;19(12):6935.

7

(8)  EFSA Journal 2020.;18(11):6268.

8

(9)  Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).

9

(10)  Adresa: Suite 4.01 Ormond Building 31-36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC Dublin, Irska.

10

---

PRILOG

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 mijenja se kako slijedi:

| 1. | sljedeći unos umeće se u tablicu 1. (Odobrena nova hrana):










  Odobrena nova hrana | Uvjeti pod kojima se nova hrana može upotrebljavati | Dodatni posebni zahtjevi za označivanje proizvoda | Ostali zahtjevi | Zaštita podataka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Željezov hidroksid adipat tartarat | Određena kategorija hrane | Najveće dopuštene količine | Pri označivanju hrane koja sadržava ovu novu hranu navodi se „željezov hidroksid adipat tartarat (nano)”.
  Pri označivanju dodataka prehrani koji sadržavaju željezov hidroksid adipat tartarat navodi se da ih ne smiju konzumirati djeca ni adolescenti mlađi od 18 godina/djeca mlađa od četiri godine (*).






  (*) | Ovisno o dobnoj skupini za koju je dodatak prehrani namijenjen. |

1.

sljedeći unos umeće se u tablicu 1. (Odobrena nova hrana):

Odobrena nova hrana

Uvjeti pod kojima se nova hrana može upotrebljavati

Dodatni posebni zahtjevi za označivanje proizvoda

Ostali zahtjevi

Zaštita podataka

„Željezov hidroksid adipat tartarat

Određena kategorija hrane

Najveće dopuštene količine

Pri označivanju hrane koja sadržava ovu novu hranu navodi se „željezov hidroksid adipat tartarat (nano)”.

Pri označivanju dodataka prehrani koji sadržavaju željezov hidroksid adipat tartarat navodi se da ih ne smiju konzumirati djeca ni adolescenti mlađi od 18 godina/djeca mlađa od četiri godine (*).

(*)

Ovisno o dobnoj skupini za koju je dodatak prehrani namijenjen.

Odobreno 28.8.2022. Ovo uvrštenje temelji se na vlasnički zaštićenim znanstvenim podacima zaštićenima u skladu s člankom 26. Uredbe (EU) 2015/2283.

Podnositelj zahtjeva: Nemysis Limited, Suite 4.01 Ormond Building 31-36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC, Dublin, Irska. Tijekom razdoblja zaštite podataka stavljanje na tržište u Uniji nove hrane željezova hidroksid adipat tartarata odobreno je isključivo društvu Nemysis Limited, osim ako budući podnositelj zahtjeva dobije odobrenje za tu novu hranu bez upućivanja na vlasnički zaštićene znanstvene podatke zaštićene u skladu s člankom 26. Uredbe (EU) 2015/2283 ili uz suglasnost društva Nemysis Limited.

Datum završetka zaštite podataka: 28.8.2027.”

Dodaci prehrani u smislu Direktive 2002/46/EZ za odraslu populaciju

≤ 100 mg dnevno (≤ 30 mg Fe dnevno)

Dodaci prehrani u smislu Direktive 2002/46/EZ za djecu i adolescente mlađe od 18 godina, osim djece mlađe od četiri godine

≤ 50 mg dnevno (≤ 14 mg Fe dnevno)

| 2. | sljedeći unos umeće se u tablicu 2. (Specifikacije):







  Odobrena nova hrana | Specifikacije |
| --- | --- | --- |
| „Željezov hidroksid adipat tartarat | Opis/definicija:

  Željezov hidroksid adipat tartarat (IHAT) je bezmirisni sintetizirani nanomaterijal u obliku praha netopivog u vodi, a proizvodi se kemijskom sintezom koja se sastoji od niza koraka koji uključuju kiselo-baznu reakciju, taloženje, filtriranje i sušenje.
  Dodaci prehrani koji sadržavaju tu novu hranu proizvode se u obliku kapsula. Višak adipata, tartarata i natrijeva klorida upotrebljava se u količinama dobivenima iz postupka proizvodnje kako bi se lakše stabilizirao IHAT i osigurala odobrena distribucija veličine čestica. Ako se drugi oblici dodataka prehrani (npr. tablete, pastile, vrećice praha, gumeni bomboni, sirupi itd.) upotrebljavaju u kombinaciji s adipatom, tartaratom i natrijevim kloridom ili u kombinaciji s drugim tvarima ili ako se u kapsulama dodataka prehrani koje sadržavaju novu hranu upotrebljavaju druge tvari, mora se osigurati održavanje odobrene distribucije veličine čestica IHAT-a. |
| Uobičajeni naziv | Željezov oksohidroksid adipat tartarat |
| Drugi nazivi | Željezov hidroksid adipat tartarat, željezov oksihidroksid adipat tartarat |
| Trgovački naziv | IHAT |
| CAS broj | 2460638-28-0 |
| Molekulska formula


  (izračunana) | FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z


  pri čemu: m i n nisu definirani u skladu s prihvaćenom praksom za željezove(III) oksohidrokside
   (*1)

  x = 0,28–0,88
  y = 0,78–1,50
  z = 0,04–0,19
  Tartarska (C4H6O6) i adipinska (C6H10O4) kiselina prisutne su u svojem protoniranom obliku. |
| Molekulska masa | Prosječna molekulska masa: 35 803,4 Da (donja i gornja granica: 27 670,5 –45 319,4 Da) |
| Svojstva/sastav


  Fizikalna/kemijska

  Željezo (% suhe tvari): 24,0–36,0
  Adipat: (% suhe tvari): 1,5–4,5
  Tartarat: (% suhe tvari): 28,0–40,0
  Udio vode (%): 10,0–21,0
  Natrij (% suhe tvari): 9,0–11,0
  Klorid (% suhe tvari): 2,6–4,2

  Fazna razdioba

  Topivo (%): 2,0–4,0
  Nano (%): 92,0–98,0
  Mikro (%): 0,0–3,0

  Veličina primarne čestice

  Medijan promjera (1): 1,5–2,3 nm
  Srednji promjer (1): 1,8–2,8 nm
  Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm
  Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm
  Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

  Teški metali

  Arsen: < 0,80 mg/kg
  Nikal: < 50,0 mg/kg

  Ostaci otapala

  Etanol: < 500 mg/kg

  Mikrobiološki kriteriji

  Ukupan broj aerobnih mikroorganizama: < 10 CFU/g
  Ukupan broj kolonija kvasaca i plijesni: < 10 CFU/g |

2.

sljedeći unos umeće se u tablicu 2. (Specifikacije):

Odobrena nova hrana

Specifikacije

„Željezov hidroksid adipat tartarat

Opis/definicija:

Željezov hidroksid adipat tartarat (IHAT) je bezmirisni sintetizirani nanomaterijal u obliku praha netopivog u vodi, a proizvodi se kemijskom sintezom koja se sastoji od niza koraka koji uključuju kiselo-baznu reakciju, taloženje, filtriranje i sušenje.

Dodaci prehrani koji sadržavaju tu novu hranu proizvode se u obliku kapsula. Višak adipata, tartarata i natrijeva klorida upotrebljava se u količinama dobivenima iz postupka proizvodnje kako bi se lakše stabilizirao IHAT i osigurala odobrena distribucija veličine čestica. Ako se drugi oblici dodataka prehrani (npr. tablete, pastile, vrećice praha, gumeni bomboni, sirupi itd.) upotrebljavaju u kombinaciji s adipatom, tartaratom i natrijevim kloridom ili u kombinaciji s drugim tvarima ili ako se u kapsulama dodataka prehrani koje sadržavaju novu hranu upotrebljavaju druge tvari, mora se osigurati održavanje odobrene distribucije veličine čestica IHAT-a.

Uobičajeni naziv

Željezov oksohidroksid adipat tartarat

Drugi nazivi

Željezov hidroksid adipat tartarat, željezov oksihidroksid adipat tartarat

Trgovački naziv

IHAT

CAS broj

2460638-28-0

Molekulska formula

(izračunana)

FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z

pri čemu: m i n nisu definirani u skladu s prihvaćenom praksom za željezove(III) oksohidrokside
   (*1)

x = 0,28–0,88

y = 0,78–1,50

z = 0,04–0,19

Tartarska (C4H6O6) i adipinska (C6H10O4) kiselina prisutne su u svojem protoniranom obliku.

Molekulska masa

Prosječna molekulska masa: 35 803,4 Da (donja i gornja granica: 27 670,5 –45 319,4 Da)

Svojstva/sastav

Fizikalna/kemijska

Željezo (% suhe tvari): 24,0–36,0

Adipat: (% suhe tvari): 1,5–4,5

Tartarat: (% suhe tvari): 28,0–40,0

Udio vode (%): 10,0–21,0

Natrij (% suhe tvari): 9,0–11,0

Klorid (% suhe tvari): 2,6–4,2

Fazna razdioba

Topivo (%): 2,0–4,0

Nano (%): 92,0–98,0

Mikro (%): 0,0–3,0

Veličina primarne čestice

Medijan promjera (1): 1,5–2,3 nm

Srednji promjer (1): 1,8–2,8 nm

Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm

Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm

Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

Teški metali

Arsen: < 0,80 mg/kg

Nikal: < 50,0 mg/kg

Ostaci otapala

Etanol: < 500 mg/kg

Mikrobiološki kriteriji

Ukupan broj aerobnih mikroorganizama: < 10 CFU/g

Ukupan broj kolonija kvasaca i plijesni: < 10 CFU/g

---

(*1)  Cornell RM i Schwertmann U, 2003. The Iron Oxides: Structure, Properties, Reactions, Occurences and Uses (Željezovi oksidi: struktura, svojstva, reakcije, pojavnost i upotreba). 2. izdanje. Wiley. https://doi.org/10.1002/3527602097.

(1)  Na temelju broja (izmjereno transmisijskom elektronskom mikroskopijom (TEM)).

(2)  Na temelju volumena (hidrodinamički promjer izmjeren metodom dinamičkog raspršenja svjetlosti (DLS)); CFU: jedinice koje tvore kolonije.”

---

| 8.8.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 206/35

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1374

оd 5. kolovoza 2022.

o odobrenju kalijeva diformata kao dodatka hrani za odbijenu prasad, svinje za tov i krmače i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 333/2012

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 propisano je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje i produljenje odobrenja. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 propisano je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje i produljenje odobrenja.

| (2) | Kalijev diformat odobren je na razdoblje od 10 godina kao dodatak hrani za sve životinjske vrste Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 333/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Kalijev diformat odobren je na razdoblje od 10 godina kao dodatak hrani za sve životinjske vrste Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 333/2012 (2).

| (3) | U skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za produljenje odobrenja kalijeva diformata kao dodatka hrani za sve životinjske vrste, u kojem je zatraženo da se taj dodatak razvrsta u kategoriju dodataka „tehnološki dodaci”. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 14. stavkom 2. te uredbe. Podnositelj zahtjeva kasnije je povukao zahtjev za sve životinjske vrste osim za odbijenu prasad, svinje za tov i krmače. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 podnesen je zahtjev za produljenje odobrenja kalijeva diformata kao dodatka hrani za sve životinjske vrste, u kojem je zatraženo da se taj dodatak razvrsta u kategoriju dodataka „tehnološki dodaci”. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 14. stavkom 2. te uredbe. Podnositelj zahtjeva kasnije je povukao zahtjev za sve životinjske vrste osim za odbijenu prasad, svinje za tov i krmače.

| (4) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u mišljenju od 27. siječnja 2022. (3) zaključila je da je podnositelj zahtjeva dostavio dokaze da dodatak ispunjava uvjete odobrenja. Agencija je nadalje zaključila da kalijev diformat nema štetan učinak na zdravlje životinja, sigurnost potrošača i okoliš. Zaključila je i da taj dodatak nadražuje oči, ali nije mogla donijeti zaključak o tome može li taj dodatak nadraživati kožu ili izazivati preosjetljivost dišnih putova ili kože. Stoga Komisija smatra da bi trebalo poduzeti odgovarajuće mjere zaštite kako bi se spriječili štetni učinci na zdravlje ljudi, ponajprije na zdravlje korisnikâ tog dodatka. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodama analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u mišljenju od 27. siječnja 2022. (3) zaključila je da je podnositelj zahtjeva dostavio dokaze da dodatak ispunjava uvjete odobrenja. Agencija je nadalje zaključila da kalijev diformat nema štetan učinak na zdravlje životinja, sigurnost potrošača i okoliš. Zaključila je i da taj dodatak nadražuje oči, ali nije mogla donijeti zaključak o tome može li taj dodatak nadraživati kožu ili izazivati preosjetljivost dišnih putova ili kože. Stoga Komisija smatra da bi trebalo poduzeti odgovarajuće mjere zaštite kako bi se spriječili štetni učinci na zdravlje ljudi, ponajprije na zdravlje korisnikâ tog dodatka. Isto tako, potvrdila je izvješće o metodama analize dodatka hrani za životinje koje je dostavio referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

| (5) | Procjena kalijeva diformata pokazuje da su ispunjeni uvjeti za odobravanje iz članka 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi produljiti odobrenje tog dodatka. |
| --- | --- |

(5)

Procjena kalijeva diformata pokazuje da su ispunjeni uvjeti za odobravanje iz članka 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. U skladu s tim trebalo bi produljiti odobrenje tog dodatka.

| (6) | S obzirom na to da se produljuje odobrenje kalijeva diformata kao dodatka hrani za životinje, Provedbenu uredbu (EU) br. 333/2012 trebalo bi staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na to da se produljuje odobrenje kalijeva diformata kao dodatka hrani za životinje, Provedbenu uredbu (EU) br. 333/2012 trebalo bi staviti izvan snage.

| (7) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrenje tvari navedene u Prilogu, koja pripada kategoriji dodataka „tehnološki dodaci” i funkcionalnoj skupini „konzervansi”, produljuje se pod uvjetima utvrđenima u Prilogu.

Članak 2.

Provedbena uredba (EU) br. 333/2012 stavlja se izvan snage.

Članak 3.

Prijelazne mjere

1.   Tvar navedena u Prilogu I. i premiksi koji sadržavaju tu tvar, koji su proizvedeni i označeni prije 28. veljače 2023. u skladu s propisima koji su se primjenjivali prije 28. kolovoza 2022., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe.

2.   Krmne smjese i krmiva koji sadržavaju tvar navedenu u Prilogu, koji su proizvedeni i označeni prije 28. kolovoza 2023. u skladu s propisima koji su se primjenjivali prije 28. kolovoza 2022., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe ako su namijenjeni životinjama koje se koriste za proizvodnju hrane.

3.   Krmne smjese i krmiva koji sadržavaju tvar navedenu u Prilogu, koji su proizvedeni i označeni prije 28. kolovoza 2024. u skladu s propisima koji su se primjenjivali prije 28. kolovoza 2022., mogu se nastaviti stavljati na tržište i upotrebljavati dok se ne potroše postojeće zalihe ako su namijenjeni životinjama koje se ne koriste za proizvodnju hrane.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. kolovoza 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 333/2012 od 19. travnja 2012. o odobrenju pripravka kalij diformata kao dodatka hrani za životinje za sve vrste životinja i izmjeni Uredbe (EZ) br. 492/2006 (SL L 108, 20.4.2012., str. 3.).

2

(3)  EFSA Journal 2022.;20(3):7167.

3

---

PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka | Dodatak | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja količina | Najveća dopuštena količina | Ostale odredbe | Datum isteka važenja odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivne tvari po kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % |
| Kategorija: tehnološki dodaci. Funkcionalna skupina: konzervansi. |
| 1a237a | Kalijev diformat | Sastav dodatka:

  Kalijev diformat 50 ± 5 %
  Tekući oblik (50:50 razrijeđen u vodi)

  Karakteristike aktivne tvari:

  Kalijev diformat
  C2H3O4K
  CAS broj: 20642-05-1
  EINECS broj: 243-934-6
  Proizveden kemijskom sintezom

  Analitička metoda
   (1):
  Za određivanje kalijeva diformata (kao ukupna mravlja kiselina) u dodatku hrani za životinje, premiksu i hrani za životinje:






  — | ionska kromatografija s detekcijom vodljivosti (IC-CD) – EN 17294 |

Identifikacijski broj dodatka

Dodatak

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja količina

Najveća dopuštena količina

Ostale odredbe

Datum isteka važenja odobrenja

mg aktivne tvari po kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

Kategorija: tehnološki dodaci. Funkcionalna skupina: konzervansi.

1a237a

Kalijev diformat

Sastav dodatka:

Kalijev diformat 50 ± 5 %

Tekući oblik (50:50 razrijeđen u vodi)

Karakteristike aktivne tvari:

Kalijev diformat

C2H3O4K

CAS broj: 20642-05-1

EINECS broj: 243-934-6

Proizveden kemijskom sintezom

Analitička metoda
   (1):

Za određivanje kalijeva diformata (kao ukupna mravlja kiselina) u dodatku hrani za životinje, premiksu i hrani za životinje:

—

ionska kromatografija s detekcijom vodljivosti (IC-CD) – EN 17294

Za određivanje kalija u dodatku hrani za životinje:

| — | atomska apsorpcijska spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869 ili |
| --- | --- |

—

atomska apsorpcijska spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869 ili

| — | atomska emisijska spektrometrija s induktivno spregnutom plazmom (ICP-AES) – EN15510 |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija s induktivno spregnutom plazmom (ICP-AES) – EN15510

Krmače

–

12 000

| 1. | U uputama za uporabu dodatka i premiksâ treba navesti uvjete skladištenja. |
| --- | --- |

1.

U uputama za uporabu dodatka i premiksâ treba navesti uvjete skladištenja.

| 2. | Dozvoljeno samo u sirovoj ribi i ribljim nusproizvodima koji se koriste kao hrana za životinje s najviše 9 000  mg kalijeva diformata kao aktivne tvari po kilogramu sirove ribe. |
| --- | --- |

2.

Dozvoljeno samo u sirovoj ribi i ribljim nusproizvodima koji se koriste kao hrana za životinje s najviše 9 000  mg kalijeva diformata kao aktivne tvari po kilogramu sirove ribe.

| 3. | Dopuštena najveća količina kalijeva diformata iznosi 6 000  mg/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % za odbijenu prasad i svinje za tov i 12 000  mg/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % za krmače, neovisno o tome upotrebljava li se kao konzervans ili u kombinaciji s drugim izvorima kalijeva diformata. |
| --- | --- |

3.

Dopuštena najveća količina kalijeva diformata iznosi 6 000  mg/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % za odbijenu prasad i svinje za tov i 12 000  mg/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % za krmače, neovisno o tome upotrebljava li se kao konzervans ili u kombinaciji s drugim izvorima kalijeva diformata.

| 4. | Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene najveće količine u potpunoj krmnoj smjesi od 10 000  mg/kg potpune krmne smjese za odbijenu prasad, svinje za tov i krmače. |
| --- | --- |

4.

Mješavina različitih izvora mravlje kiseline ne smije prelaziti dopuštene najveće količine u potpunoj krmnoj smjesi od 10 000  mg/kg potpune krmne smjese za odbijenu prasad, svinje za tov i krmače.

| 5. | U uputama za uporabu dodatka, premiksa i pripadajuće hrane za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane navesti:
  „Istodobna uporaba različitih organskih kiselina ili njihovih soli kontraindicirana je ako se jedna ili više njih koristi u količini koja je jednaka ili približna najvećoj dopuštenoj količini.” |
| --- | --- |

5.

U uputama za uporabu dodatka, premiksa i pripadajuće hrane za životinje koje se koriste za proizvodnju hrane navesti:

„Istodobna uporaba različitih organskih kiselina ili njihovih soli kontraindicirana je ako se jedna ili više njih koristi u količini koja je jednaka ili približna najvećoj dopuštenoj količini.”

| 6. | Subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za korisnike dodatka i premiksâ radi uklanjanja mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ treba nositi osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za oči, kožu i dišne organe. |
| --- | --- |

6.

Subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere za korisnike dodatka i premiksâ radi uklanjanja mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti ili smanjiti na najmanju moguću mjeru, pri uporabi dodatka i premiksâ treba nositi osobnu zaštitnu opremu, uključujući zaštitu za oči, kožu i dišne organe.

28.8.2032.

Odbijena prasad

i

Svinje za tov

–

6 000

---

(1)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en,

---

| 8.8.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 206/39

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1375

оd 5. kolovoza 2022.

o uskraćivanju odobrenja etoksikvina kao dodatka hrani za životinje koji pripada funkcionalnoj skupini antioksidansa i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2017/962

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2. i članak 13. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 propisano je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje ili odbijanje odobrenja. Člankom 10. te uredbe predviđena je ponovna procjena dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 propisano je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje ili odbijanje odobrenja. Člankom 10. te uredbe predviđena je ponovna procjena dodataka odobrenih u skladu s Direktivom Vijeća 70/524/EEZ (2).

| (2) | Etoksikvin je Direktivom 70/524/EEZ odobren bez vremenskog ograničenja kao dodatak hrani za sve životinjske vrste. Stoga je taj dodatak unesen u registar dodataka hrani za životinje kao postojeći proizvod u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Etoksikvin je Direktivom 70/524/EEZ odobren bez vremenskog ograničenja kao dodatak hrani za sve životinjske vrste. Stoga je taj dodatak unesen u registar dodataka hrani za životinje kao postojeći proizvod u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (3) | U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 u vezi s njezinim člankom 7. podnesen je zahtjev za ponovnu procjenu etoksikvina kao dodatka hrani za sve životinjske vrste u kojem se traži da se taj dodatak razvrsta u kategoriju „tehnološki dodaci”. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 u vezi s njezinim člankom 7. podnesen je zahtjev za ponovnu procjenu etoksikvina kao dodatka hrani za sve životinjske vrste u kojem se traži da se taj dodatak razvrsta u kategoriju „tehnološki dodaci”. Uz navedeni zahtjev priloženi su podaci i dokumenti propisani člankom 7. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (4) | Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 21. listopada 2015. (3) navela da ne može donijeti zaključak o učinkovitosti i sigurnosti dodatka etoksikvin za životinje, potrošače i okoliš jer podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva općenito nisu bili dostatni. Osobito nije bilo moguće donijeti zaključak o izostanku genotoksičnosti metabolita etoksikvin kinon imin te je izražena zabrinutost u pogledu moguće mutagenosti nečistoće p-fenetidin. Zbog toga nije ustanovljeno da dodatak etoksikvin nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi i okoliš. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/962 (4) stoga je suspendirano postojeće odobrenje dodatka etoksikvin. |
| --- | --- |

(4)

Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) u svojem je mišljenju od 21. listopada 2015. (3) navela da ne može donijeti zaključak o učinkovitosti i sigurnosti dodatka etoksikvin za životinje, potrošače i okoliš jer podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva općenito nisu bili dostatni. Osobito nije bilo moguće donijeti zaključak o izostanku genotoksičnosti metabolita etoksikvin kinon imin te je izražena zabrinutost u pogledu moguće mutagenosti nečistoće p-fenetidin. Zbog toga nije ustanovljeno da dodatak etoksikvin nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi i okoliš. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/962 (4) stoga je suspendirano postojeće odobrenje dodatka etoksikvin.

| (5) | Odobrenje dodatka etoksikvin suspendirano je dok podnositelj zahtjeva ne dostavi dodatne podatke i dok se ne dovrši njihova procjena, u skladu s rasporedom provedbe potrebnih studija. Prema tom rasporedu rezultat posljednje od tih studija trebao je biti dostupan najkasnije u srpnju 2018. |
| --- | --- |

(5)

Odobrenje dodatka etoksikvin suspendirano je dok podnositelj zahtjeva ne dostavi dodatne podatke i dok se ne dovrši njihova procjena, u skladu s rasporedom provedbe potrebnih studija. Prema tom rasporedu rezultat posljednje od tih studija trebao je biti dostupan najkasnije u srpnju 2018.

| (6) | U skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2017/962 mjeru suspenzije treba preispitati do 31. prosinca 2022. i u svakom slučaju ako Agencija donese nepovoljno mišljenje o sigurnosti i učinkovitosti dodatka etoksikvin. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s Provedbenom uredbom (EU) 2017/962 mjeru suspenzije treba preispitati do 31. prosinca 2022. i u svakom slučaju ako Agencija donese nepovoljno mišljenje o sigurnosti i učinkovitosti dodatka etoksikvin.

| (7) | Nakon što je doneseno mišljenje Agencije od 21. listopada 2015., podnositelj zahtjeva Komisiji je 11. ožujka 2016., 15. prosinca 2017., 20. travnja 2018. i 23. lipnja 2021. dostavio uzastopne pakete dodatnih podataka, koji su proslijeđeni Agenciji. Daljnje dodatne podatke podnositelj zahtjeva Agenciji je dostavio za vrijeme procjene podataka i 24. rujna 2020. |
| --- | --- |

(7)

Nakon što je doneseno mišljenje Agencije od 21. listopada 2015., podnositelj zahtjeva Komisiji je 11. ožujka 2016., 15. prosinca 2017., 20. travnja 2018. i 23. lipnja 2021. dostavio uzastopne pakete dodatnih podataka, koji su proslijeđeni Agenciji. Daljnje dodatne podatke podnositelj zahtjeva Agenciji je dostavio za vrijeme procjene podataka i 24. rujna 2020.

| (8) | Agencija je nakon procjene dodatnih podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva donijela mišljenje 27. siječnja 2022. (5), posebno uzimajući u obzir izmijenjene specifikacije dodatka etoksikvin u kojima je sadržaj nečistoće p-fenetidin smanjen na razinu nižu od 2,5 ppm te uzimajući u obzir predloženu razinu uvrštenja od 50 mg dodatka po kg u potpunoj krmnoj smjesi. U svojem mišljenju Agencija nije mogla donijeti zaključak o sigurnosti dodatka etoksikvin ni na jednoj razini za dugoživuće životinje i životinje za rasplod jer taj dodatak sadržava p-fenetidin, koji je prepoznat kao moguća mutagena tvar koja u dodatku ostaje kao nečistoća, ali za koju podnositelj zahtjeva nije dostavio dodatne informacije u pogledu tog sigurnosnog rizika. Kad je riječ o sigurnosti uporabe etoksikvina za potrošače, nije bilo moguće donijeti zaključak zbog prisutnosti p-fenetidina i zbog nedostatka podataka o ostacima p-fenetidina u tkivima i proizvodima životinjskog podrijetla. Nadalje, zbog nedostatka podataka o ostacima u mlijeku Agencija nije mogla donijeti zaključak o sigurnosti etoksikvina za potrošače kada se on upotrebljava u hrani za životinje koje se koriste za proizvodnju mlijeka. U pogledu sigurnosti korisnika Agencija je zaključila da bi izloženost korisnika trebalo svesti na najmanju moguću mjeru kako bi se smanjio rizik od izloženosti p-fenetidinu udisanjem. U pogledu sigurnosti okoliša Agencija je navela da će biti potrebni dodatni podaci kako bi se donio zaključak o sigurnosti etoksikvina za kopneni ekosustav kada se njime hrane kopnene životinje. Usto, Agencija je utvrdila da se ne može isključiti rizik za vodeni ekosustav ako se dodatak upotrebljava za kopnene životinje te da se ne može isključiti ni rizik od sekundarnog trovanja putem vodenog prehrambenog lanca. Nadalje, Agencija je zaključila da se ne može isključiti rizik za etoksikvin koji se upotrebljava u morskim kavezima za morske organizme koji žive u sedimentu. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je nakon procjene dodatnih podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva donijela mišljenje 27. siječnja 2022. (5), posebno uzimajući u obzir izmijenjene specifikacije dodatka etoksikvin u kojima je sadržaj nečistoće p-fenetidin smanjen na razinu nižu od 2,5 ppm te uzimajući u obzir predloženu razinu uvrštenja od 50 mg dodatka po kg u potpunoj krmnoj smjesi. U svojem mišljenju Agencija nije mogla donijeti zaključak o sigurnosti dodatka etoksikvin ni na jednoj razini za dugoživuće životinje i životinje za rasplod jer taj dodatak sadržava p-fenetidin, koji je prepoznat kao moguća mutagena tvar koja u dodatku ostaje kao nečistoća, ali za koju podnositelj zahtjeva nije dostavio dodatne informacije u pogledu tog sigurnosnog rizika. Kad je riječ o sigurnosti uporabe etoksikvina za potrošače, nije bilo moguće donijeti zaključak zbog prisutnosti p-fenetidina i zbog nedostatka podataka o ostacima p-fenetidina u tkivima i proizvodima životinjskog podrijetla. Nadalje, zbog nedostatka podataka o ostacima u mlijeku Agencija nije mogla donijeti zaključak o sigurnosti etoksikvina za potrošače kada se on upotrebljava u hrani za životinje koje se koriste za proizvodnju mlijeka. U pogledu sigurnosti korisnika Agencija je zaključila da bi izloženost korisnika trebalo svesti na najmanju moguću mjeru kako bi se smanjio rizik od izloženosti p-fenetidinu udisanjem. U pogledu sigurnosti okoliša Agencija je navela da će biti potrebni dodatni podaci kako bi se donio zaključak o sigurnosti etoksikvina za kopneni ekosustav kada se njime hrane kopnene životinje. Usto, Agencija je utvrdila da se ne može isključiti rizik za vodeni ekosustav ako se dodatak upotrebljava za kopnene životinje te da se ne može isključiti ni rizik od sekundarnog trovanja putem vodenog prehrambenog lanca. Nadalje, Agencija je zaključila da se ne može isključiti rizik za etoksikvin koji se upotrebljava u morskim kavezima za morske organizme koji žive u sedimentu.

| (9) | Mišljenje Agencije od 27. siječnja 2022. stoga pokazuje da nije utvrđeno da etoksikvin nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi i okoliš kada se upotrebljava kao dodatak hrani za životinje u funkcionalnoj skupini „antioksidansi”. |
| --- | --- |

(9)

Mišljenje Agencije od 27. siječnja 2022. stoga pokazuje da nije utvrđeno da etoksikvin nema negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi i okoliš kada se upotrebljava kao dodatak hrani za životinje u funkcionalnoj skupini „antioksidansi”.

| (10) | Procjena etoksikvina stoga pokazuje da nisu ispunjeni uvjeti za odobravanje iz članka 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 te bi odobrenje etoksikvina kao dodatka hrani za životinje koji pripada funkcionalnoj skupini „antioksidansi” u skladu s tim trebalo uskratiti. |
| --- | --- |

(10)

Procjena etoksikvina stoga pokazuje da nisu ispunjeni uvjeti za odobravanje iz članka 5. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 te bi odobrenje etoksikvina kao dodatka hrani za životinje koji pripada funkcionalnoj skupini „antioksidansi” u skladu s tim trebalo uskratiti.

| (11) | Iz navedene revizije proizlazi da bi Provedbenu uredbu (EU) 2017/962 trebalo staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(11)

Iz navedene revizije proizlazi da bi Provedbenu uredbu (EU) 2017/962 trebalo staviti izvan snage.

| (12) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(12)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uskraćivanje odobrenja

Uskraćuje se odobrenje etoksikvina (E 324) kao dodatka hrani za životinje koji pripada kategoriji dodataka „tehnološki dodaci” i funkcionalnoj skupini „antioksidansi”.

Članak 2.

Stavljanje izvan snage Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/962

Provedbena uredba (EU) 2017/962 stavlja se izvan snage.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. kolovoza 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  Direktiva Vijeća 70/524/EEZ od 23. studenoga 1970. o dodacima hrani za životinje (SL L 270, 14.12.1970., str. 1.).

2

(3)  EFSA Journal 2015.; 13(11):4272.

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/962 od 7. lipnja 2017. o suspenziji odobrenja za etoksikvin kao dodatak hrani za sve životinjske vrste i kategorije (SL L 145, 8.6.2017., str. 13.).

4

(5)  EFSA Journal 2022.; 20(3):7166.

5

---

ODLUKE

| 8.8.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 206/42

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/1376

od 26. srpnja 2022.

o primjenjivosti članka 34. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća na proizvodnju i veleprodaju električne energije u Danskoj

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5046)

(Vjerodostojan je samo tekst na danskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (1), a posebno njezin članak 35. stavak 3.,

nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za ugovore o javnoj nabavi,

budući da:

1.   ČINJENICE

ČINJENICE

1.1.   ZAHTJEV

ZAHTJEV

| (1) | Dansko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja i potrošača (DCCA) („podnositelj zahtjeva”) podnijelo je 24. rujna 2021. Komisiji zahtjev na temelju članka 35. stavka 1. Direktive 2014/25/EU („zahtjev”). Zahtjev je u skladu s člankom 1. stavkom 1. Provedbene odluke Komisije (EU) 2016/1804 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dansko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja i potrošača (DCCA) („podnositelj zahtjeva”) podnijelo je 24. rujna 2021. Komisiji zahtjev na temelju članka 35. stavka 1. Direktive 2014/25/EU („zahtjev”). Zahtjev je u skladu s člankom 1. stavkom 1. Provedbene odluke Komisije (EU) 2016/1804 (2).

2

| (2) | Zahtjev se odnosi na proizvodnju i veleprodaju električne energije iz konvencionalnih i obnovljivih izvora u Danskoj. |
| --- | --- |

(2)

Zahtjev se odnosi na proizvodnju i veleprodaju električne energije iz konvencionalnih i obnovljivih izvora u Danskoj.

| (3) | Međutim, zahtjevom nije obuhvaćeno sljedeće:






  — | električna energija proizvedena kopnenim i odobalnim vjetroturbinama izvan okvira poziva za podnošenje ponuda, |
| --- | --- | --- |

(3)

Međutim, zahtjevom nije obuhvaćeno sljedeće:

—

električna energija proizvedena kopnenim i odobalnim vjetroturbinama izvan okvira poziva za podnošenje ponuda,

| — | električna energija proizvedena vjetroturbinama spojenima na mrežu od 21. veljače 2008. do 31. prosinca 2013. ili nakon toga, osim u slučaju vjetroturbina koje su spojene na vlastite instalacije za potrošnju i odobalnih vjetroturbina (električna energija iz instalacija za potrošnju (članak 41. Zakona o promicanju obnovljive energije) i odobalnih vjetroturbina u skladu s člankom 35.b Zakona izostavljena je iz zahtjeva te stoga i dalje podliježe odredbama Direktive 2014/25/EU), |
| --- | --- |

—

električna energija proizvedena vjetroturbinama spojenima na mrežu od 21. veljače 2008. do 31. prosinca 2013. ili nakon toga, osim u slučaju vjetroturbina koje su spojene na vlastite instalacije za potrošnju i odobalnih vjetroturbina (električna energija iz instalacija za potrošnju (članak 41. Zakona o promicanju obnovljive energije) i odobalnih vjetroturbina u skladu s člankom 35.b Zakona izostavljena je iz zahtjeva te stoga i dalje podliježe odredbama Direktive 2014/25/EU),

| — | električna energija proizvedena vjetroturbinama spojenima na mrežu najkasnije 20. veljače 2008., osim u slučaju vjetroturbina za koje se primjenjuju doplate na cijenu u skladu s odjeljcima od 39. do 41. Zakona o promicanju obnovljive energije, |
| --- | --- |

—

električna energija proizvedena vjetroturbinama spojenima na mrežu najkasnije 20. veljače 2008., osim u slučaju vjetroturbina za koje se primjenjuju doplate na cijenu u skladu s odjeljcima od 39. do 41. Zakona o promicanju obnovljive energije,

| — | električna energija proizvedena vjetroturbinama spojenima na mrežu najkasnije 31. prosinca 2002., |
| --- | --- |

—

električna energija proizvedena vjetroturbinama spojenima na mrežu najkasnije 31. prosinca 2002.,

| — | električna energija proizvedena novom vjetroturbinom na koju se primjenjuju potvrde za uklanjanje izdane za rastavljanje vjetroturbina (dodatna doplata na cijenu), električna energija proizvedena bioenergijom (biomasa i bioplin), |
| --- | --- |

—

električna energija proizvedena novom vjetroturbinom na koju se primjenjuju potvrde za uklanjanje izdane za rastavljanje vjetroturbina (dodatna doplata na cijenu), električna energija proizvedena bioenergijom (biomasa i bioplin),

| — | električna energija proizvedena fotonaponskim pločama, valovima i hidroenergijom, |
| --- | --- |

—

električna energija proizvedena fotonaponskim pločama, valovima i hidroenergijom,

| — | električna energija proizvedena drugim posebnim instalacijama za obnovljivu energiju (električna energija proizvedena iz izvora obnovljive energije ili tehnologijama koje su bitne za daljnji razvoj obnovljive električne energije ili električna energija proizvedena iz izvora obnovljive energije koji nisu navedeni), |
| --- | --- |

—

električna energija proizvedena drugim posebnim instalacijama za obnovljivu energiju (električna energija proizvedena iz izvora obnovljive energije ili tehnologijama koje su bitne za daljnji razvoj obnovljive električne energije ili električna energija proizvedena iz izvora obnovljive energije koji nisu navedeni),

| — | električna energija proizvedena u decentraliziranim toplanama, elektranama i postrojenjima za spaljivanje, |
| --- | --- |

—

električna energija proizvedena u decentraliziranim toplanama, elektranama i postrojenjima za spaljivanje,

| — | električna energija proizvedena u drugim toplanama i elektranama namijenjena za osiguranje centraliziranog grijanja, |
| --- | --- |

—

električna energija proizvedena u drugim toplanama i elektranama namijenjena za osiguranje centraliziranog grijanja,

| — | električna energija proizvedena u industrijskim elektranama spojenima na mrežu najkasnije 21. ožujka 2012., |
| --- | --- |

—

električna energija proizvedena u industrijskim elektranama spojenima na mrežu najkasnije 21. ožujka 2012.,

| — | prateće usluge. |
| --- | --- |

—

prateće usluge.

| (4) | Proizvodnja i veleprodaja električne energije iz konvencionalnih i obnovljivih izvora aktivnost je koja se odnosi na isporuku električne energije u skladu s člankom 9. Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(4)

Proizvodnja i veleprodaja električne energije iz konvencionalnih i obnovljivih izvora aktivnost je koja se odnosi na isporuku električne energije u skladu s člankom 9. Direktive 2014/25/EU.

| (5) | U skladu s točkom 1. podtočkom (a) Priloga IV. Direktivi 2014/25/EU, s obzirom na to da se slobodan pristup tržištu može pretpostaviti na temelju članka 34. stavka 3. prvog podstavka te direktive, Komisija treba donijeti provedbenu odluku o zahtjevu u roku od 90 radnih dana. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s točkom 1. podtočkom (a) Priloga IV. Direktivi 2014/25/EU, s obzirom na to da se slobodan pristup tržištu može pretpostaviti na temelju članka 34. stavka 3. prvog podstavka te direktive, Komisija treba donijeti provedbenu odluku o zahtjevu u roku od 90 radnih dana.

| (6) | U skladu sa stavkom 1. četvrtim podstavkom Priloga IV. Direktivi 2014/25/EU Komisija može produljiti rok uz suglasnost onih koji su podnijeli zahtjev za izuzeće. Budući da je DCCA 4. ožujka 2022. dostavio dodatne informacije, Komisijin rok za donošenje odluke o tom zahtjevu je 31. srpnja 2022. |
| --- | --- |

(6)

U skladu sa stavkom 1. četvrtim podstavkom Priloga IV. Direktivi 2014/25/EU Komisija može produljiti rok uz suglasnost onih koji su podnijeli zahtjev za izuzeće. Budući da je DCCA 4. ožujka 2022. dostavio dodatne informacije, Komisijin rok za donošenje odluke o tom zahtjevu je 31. srpnja 2022.

2.   PRAVNI OKVIR

PRAVNI OKVIR

| (7) | Direktiva 2014/25/EU primjenjuje se na dodjelu ugovora za obavljanje djelatnosti povezanih s isporukom električne energije fiksnim mrežama s namjerom pružanja usluge javnosti u vezi s proizvodnjom, prijenosom ili distribucijom električne energije, osim ako je određena djelatnost izuzeta u skladu s člankom 34. te direktive. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2014/25/EU primjenjuje se na dodjelu ugovora za obavljanje djelatnosti povezanih s isporukom električne energije fiksnim mrežama s namjerom pružanja usluge javnosti u vezi s proizvodnjom, prijenosom ili distribucijom električne energije, osim ako je određena djelatnost izuzeta u skladu s člankom 34. te direktive.

| (8) | U skladu s člankom 34. Direktive 2014/25/EU ugovori kojima se nastoji omogućiti obavljanje djelatnosti na koju se ta direktiva primjenjuje nisu predmet te direktive ako je u državi članici u kojoj se ta djelatnost obavlja ona izravno izložena natjecanju na tržištima kojima pristup nije ograničen. Izravna izloženost tržišnom natjecanju procjenjuje se na temelju objektivnih kriterija, uzimajući u obzir specifične značajke predmetnog sektora (3). Međutim, ta je procjena ograničena kratkim rokovima koji se primjenjuju i potrebom da se oslanja na podatke dostupne Komisiji, što se ne može zamijeniti dugotrajnijim metodama, uključujući naročito javne analize namijenjene predmetnim gospodarskim subjektima (4). U tom smislu, iako se izravna izloženost neke djelatnosti tržišnom natjecanju mora odrediti na temelju kriterija koji su usklađeni s odredbama UFEU-a o tržišnom natjecanju, ti kriteriji ne moraju biti potpuno isti kao oni iz odredaba prava EU-a o tržišnom natjecanju (5). |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 34. Direktive 2014/25/EU ugovori kojima se nastoji omogućiti obavljanje djelatnosti na koju se ta direktiva primjenjuje nisu predmet te direktive ako je u državi članici u kojoj se ta djelatnost obavlja ona izravno izložena natjecanju na tržištima kojima pristup nije ograničen. Izravna izloženost tržišnom natjecanju procjenjuje se na temelju objektivnih kriterija, uzimajući u obzir specifične značajke predmetnog sektora (3). Međutim, ta je procjena ograničena kratkim rokovima koji se primjenjuju i potrebom da se oslanja na podatke dostupne Komisiji, što se ne može zamijeniti dugotrajnijim metodama, uključujući naročito javne analize namijenjene predmetnim gospodarskim subjektima (4). U tom smislu, iako se izravna izloženost neke djelatnosti tržišnom natjecanju mora odrediti na temelju kriterija koji su usklađeni s odredbama UFEU-a o tržišnom natjecanju, ti kriteriji ne moraju biti potpuno isti kao oni iz odredaba prava EU-a o tržišnom natjecanju (5).

3

4

5

| (9) | Smatra se da pristup tržištu nije ograničen ako je država članica provela i primijenila odredbe relevantnog zakonodavstva Unije kojim se određeni sektor ili jedan njegov dio otvara tržišnom natjecanju. To je zakonodavstvo navedeno u Prilogu III. Direktivi 2014/25/EU. Kad je riječ o proizvodnji i veleprodaji električne energije, taj prilog upućuje na Direktivu 2009/72/EZ, koja je stavljena izvan snage Direktivom (EU) 2019/944 (6) s učinkom od 1. siječnja 2021. Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva Danska je prenijela Direktivu (EU) 2019/944 (7). Slijedom navedenoga, u skladu s člankom 34. stavkom 3. Direktive 2014/25/EU može se pretpostaviti slobodan pristup tržištu. |
| --- | --- |

(9)

Smatra se da pristup tržištu nije ograničen ako je država članica provela i primijenila odredbe relevantnog zakonodavstva Unije kojim se određeni sektor ili jedan njegov dio otvara tržišnom natjecanju. To je zakonodavstvo navedeno u Prilogu III. Direktivi 2014/25/EU. Kad je riječ o proizvodnji i veleprodaji električne energije, taj prilog upućuje na Direktivu 2009/72/EZ, koja je stavljena izvan snage Direktivom (EU) 2019/944 (6) s učinkom od 1. siječnja 2021. Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva Danska je prenijela Direktivu (EU) 2019/944 (7). Slijedom navedenoga, u skladu s člankom 34. stavkom 3. Direktive 2014/25/EU može se pretpostaviti slobodan pristup tržištu.

6

7

| (10) | Izravnu izloženost tržišnom natjecanju treba procijeniti na temelju više pokazatelja, od kojih nijedan nije nužno odlučujući sam po sebi. Kad je riječ o tržištu na koje se odnosi ova Odluka, tržišni udjeli jedan su od kriterija koje treba uzeti u obzir uz druge kriterije kao što je konkurentski pritisak proizvođača električne energije iz susjednih zemalja ili broj ponuditelja u pozivu za podnošenje ponuda za kapacitete energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(10)

Izravnu izloženost tržišnom natjecanju treba procijeniti na temelju više pokazatelja, od kojih nijedan nije nužno odlučujući sam po sebi. Kad je riječ o tržištu na koje se odnosi ova Odluka, tržišni udjeli jedan su od kriterija koje treba uzeti u obzir uz druge kriterije kao što je konkurentski pritisak proizvođača električne energije iz susjednih zemalja ili broj ponuditelja u pozivu za podnošenje ponuda za kapacitete energije iz obnovljivih izvora.

| (11) | Ovom se Odlukom nastoji utvrditi jesu li usluge na koje se odnosi zahtjev izložene dovoljnoj razini tržišnog natjecanja (na tržištima kojima pristup nije ograničen u smislu članka 34. Direktive 2014/25/EU) kojom će se osigurati da se, i u nedostatku discipline koja proizlazi iz detaljnih pravila o nabavi utvrđenih u Direktivi 2014/25/EU, javna nabava za obavljanje predmetnih djelatnosti provede na transparentan i nediskriminirajući način na temelju kriterija kojima se kupcima omogućuje utvrđivanje rješenja koje je sveukupno ekonomski najpovoljnije. |
| --- | --- |

(11)

Ovom se Odlukom nastoji utvrditi jesu li usluge na koje se odnosi zahtjev izložene dovoljnoj razini tržišnog natjecanja (na tržištima kojima pristup nije ograničen u smislu članka 34. Direktive 2014/25/EU) kojom će se osigurati da se, i u nedostatku discipline koja proizlazi iz detaljnih pravila o nabavi utvrđenih u Direktivi 2014/25/EU, javna nabava za obavljanje predmetnih djelatnosti provede na transparentan i nediskriminirajući način na temelju kriterija kojima se kupcima omogućuje utvrđivanje rješenja koje je sveukupno ekonomski najpovoljnije.

3.   PROCJENA

PROCJENA

| (12) | Ova se Odluka temelji na pravnom i činjeničnom stanju od rujna 2021., kako proizlazi iz informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva i javno dostupnih informacija. |
| --- | --- |

(12)

Ova se Odluka temelji na pravnom i činjeničnom stanju od rujna 2021., kako proizlazi iz informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva i javno dostupnih informacija.

3.1.   NEOGRANIČEN PRISTUP TRŽIŠTU

NEOGRANIČEN PRISTUP TRŽIŠTU

| (13) | Smatra se da je pristup tržištu neograničen ako je predmetna država članica provela i primijenila relevantno zakonodavstvo Unije kojim se određeni sektor ili jedan njegov dio otvara tržišnom natjecanju. Danska je prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva prenijela Direktivu (EU) 2019/944 zahvaljujući 29 nacionalnih mjera. To je potvrdila Danska agencija za energiju (8). Komisija stoga smatra da su zadovoljeni uvjeti za slobodan pristup tržištu de jure. |
| --- | --- |

(13)

Smatra se da je pristup tržištu neograničen ako je predmetna država članica provela i primijenila relevantno zakonodavstvo Unije kojim se određeni sektor ili jedan njegov dio otvara tržišnom natjecanju. Danska je prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva prenijela Direktivu (EU) 2019/944 zahvaljujući 29 nacionalnih mjera. To je potvrdila Danska agencija za energiju (8). Komisija stoga smatra da su zadovoljeni uvjeti za slobodan pristup tržištu de jure.

8

de jure

| (14) | Kad je riječ o slobodnom pristupu de facto, Komisija prima na znanje napredak u vezi s liberalizacijom danskog tržišta za proizvodnju energije otkad je 1999. otvoreno tržišnom natjecanju. Sudjelovanje Danske na burzi električne energije Nord Pool i razvoj kapaciteta međusobnog povezivanja imali su bitnu ulogu u promicanju konkurentskog pritiska. Kad je riječ o proizvodnji iz obnovljivih izvora, osobito o odobalnim vjetroelektranama, pozivi za podnošenje ponuda koje organiziraju danska tijela privlače sve veći broj sudionika. |
| --- | --- |

(14)

Kad je riječ o slobodnom pristupu de facto, Komisija prima na znanje napredak u vezi s liberalizacijom danskog tržišta za proizvodnju energije otkad je 1999. otvoreno tržišnom natjecanju. Sudjelovanje Danske na burzi električne energije Nord Pool i razvoj kapaciteta međusobnog povezivanja imali su bitnu ulogu u promicanju konkurentskog pritiska. Kad je riječ o proizvodnji iz obnovljivih izvora, osobito o odobalnim vjetroelektranama, pozivi za podnošenje ponuda koje organiziraju danska tijela privlače sve veći broj sudionika.

de facto

| (15) | Komisija zaključuje da se za potrebe ove Odluke pristup tržištu smatra slobodnim de jure i de facto na području Danske. |
| --- | --- |

(15)

Komisija zaključuje da se za potrebe ove Odluke pristup tržištu smatra slobodnim de jure i de facto na području Danske.

de jure

de facto

3.2.   OCJENA TRŽIŠNOG NATJECANJA

OCJENA TRŽIŠNOG NATJECANJA

3.2.1.   DEFINICIJA TRŽIŠTA PROIZVODA

| (16) | U skladu s praksom Komisije o koncentracijama (9) u sektoru električne energije mogu se razlikovati sljedeća relevantna tržišta proizvoda: i. proizvodnja i veleprodaja, ii. prijenos, iii. distribucija i iv. maloprodaja. Iako neka od tih tržišta mogu imati daljnje podjele, dosad je Komisija (10) odbijala razlikovati tržište proizvodnje i tržište veleprodaje električne energije jer je proizvodnja tek prvi korak u lancu vrijednosti, a proizvedene količine električne energije stavljaju se na veleprodajno tržište. To je posebno potvrđeno u slučaju nordijskog područja (11). |
| --- | --- |

(16)

U skladu s praksom Komisije o koncentracijama (9) u sektoru električne energije mogu se razlikovati sljedeća relevantna tržišta proizvoda: i. proizvodnja i veleprodaja, ii. prijenos, iii. distribucija i iv. maloprodaja. Iako neka od tih tržišta mogu imati daljnje podjele, dosad je Komisija (10) odbijala razlikovati tržište proizvodnje i tržište veleprodaje električne energije jer je proizvodnja tek prvi korak u lancu vrijednosti, a proizvedene količine električne energije stavljaju se na veleprodajno tržište. To je posebno potvrđeno u slučaju nordijskog područja (11).

9

10

11

| (17) | Nadalje, Komisija je u okviru svoje prakse o koncentracijama smatrala da relevantno tržište proizvoda u nordijskoj regiji obuhvaća električnu energiju koja se prodaje i u okviru bilateralnih ugovora i na platformi Nord Pool, i na Elspotu (dan unaprijed) i na Elbasu (isti dan) (12). |
| --- | --- |

(17)

Nadalje, Komisija je u okviru svoje prakse o koncentracijama smatrala da relevantno tržište proizvoda u nordijskoj regiji obuhvaća električnu energiju koja se prodaje i u okviru bilateralnih ugovora i na platformi Nord Pool, i na Elspotu (dan unaprijed) i na Elbasu (isti dan) (12).

12

| (18) | Podnositelj zahtjeva tvrdi da bi korporativni ugovori o kupnji električne energije trebali biti uključeni u opseg relevantnog tržišta. Takvi su sporazumi bilateralni ugovori između proizvođača električne energije i potrošača (obično je to velik korisnik električne energije) kojima korisnik kupuje električnu energiju izravno od proizvođača. Društva koja trguju električnom energijom potpisuju ugovore o kupnji električne energije (PPA-i) s proizvođačima električne energije iz konvencionalnih i obnovljivih izvora, natječući se za sklapanje PPA-a. |
| --- | --- |

(18)

Podnositelj zahtjeva tvrdi da bi korporativni ugovori o kupnji električne energije trebali biti uključeni u opseg relevantnog tržišta. Takvi su sporazumi bilateralni ugovori između proizvođača električne energije i potrošača (obično je to velik korisnik električne energije) kojima korisnik kupuje električnu energiju izravno od proizvođača. Društva koja trguju električnom energijom potpisuju ugovore o kupnji električne energije (PPA-i) s proizvođačima električne energije iz konvencionalnih i obnovljivih izvora, natječući se za sklapanje PPA-a.

| (19) | Kad je riječ o drugim bilateralnim transakcijama, kupci koji sklapaju PPA-e moraju sklopiti sporazum sa subjektom odgovornim za odstupanje koji će upravljati njihovim neravnotežama. U smislu uravnoteživanja proizvodnje električne energije proizvođači (kao što su vlasnici odobalnih vjetroelektrana) moraju uskladiti predviđenu proizvodnju električne energije u stvarnom vremenu, tj. prilagoditi predviđenu proizvodnju stvarnoj proizvodnji. Na tu dužnost ne utječe način na koji proizvođač odluči prodavati proizvedenu električnu energiju, uključujući korporativne ugovore o kupnji električne energije. |
| --- | --- |

(19)

Kad je riječ o drugim bilateralnim transakcijama, kupci koji sklapaju PPA-e moraju sklopiti sporazum sa subjektom odgovornim za odstupanje koji će upravljati njihovim neravnotežama. U smislu uravnoteživanja proizvodnje električne energije proizvođači (kao što su vlasnici odobalnih vjetroelektrana) moraju uskladiti predviđenu proizvodnju električne energije u stvarnom vremenu, tj. prilagoditi predviđenu proizvodnju stvarnoj proizvodnji. Na tu dužnost ne utječe način na koji proizvođač odluči prodavati proizvedenu električnu energiju, uključujući korporativne ugovore o kupnji električne energije.

| (20) | Komisija je, u skladu s činjeničnim stanjem, došla do različitih zaključaka u vezi s pitanjem pripadaju li električna energija iz konvencionalnih izvora i električna energija iz obnovljivih izvora na isto tržište proizvoda. Utvrdila je da bi se proizvodnja električne energije iz konvencionalnih izvora i proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora u Njemačkoj (13) i Italiji (14) trebale smatrati zasebnim tržištima proizvoda. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je, u skladu s činjeničnim stanjem, došla do različitih zaključaka u vezi s pitanjem pripadaju li električna energija iz konvencionalnih izvora i električna energija iz obnovljivih izvora na isto tržište proizvoda. Utvrdila je da bi se proizvodnja električne energije iz konvencionalnih izvora i proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora u Njemačkoj (13) i Italiji (14) trebale smatrati zasebnim tržištima proizvoda.

13

14

| (21) | Međutim, u slučaju Nizozemske (15) Komisija je utvrdila da su proizvodnja i veleprodaja električne energije iz konvencionalnih i obnovljivih izvora dio istog relevantnog tržišta proizvoda. Kad je riječ o nordijskoj regiji, Komisija je u okviru prakse o koncentracijama smatrala da je izvor električne energije nebitan za potrebe definicije proizvoda (16). |
| --- | --- |

(21)

Međutim, u slučaju Nizozemske (15) Komisija je utvrdila da su proizvodnja i veleprodaja električne energije iz konvencionalnih i obnovljivih izvora dio istog relevantnog tržišta proizvoda. Kad je riječ o nordijskoj regiji, Komisija je u okviru prakse o koncentracijama smatrala da je izvor električne energije nebitan za potrebe definicije proizvoda (16).

15

16

| (22) | Podnositelj zahtjeva tvrdi da je situacija u Danskoj drukčija od one u Njemačkoj i Italiji koja je navedena u odluci te da je slična situaciji u Nizozemskoj. Dostavio je tablice u kojima je detaljno navedeno po čemu se Danska razlikuje i po čemu je slična Njemačkoj, Italiji i Nizozemskoj. Podnositelj zahtjeva naglašava da su glavne razlike u odnosu na situaciju u Njemačkoj i Italiji izostanak zakonske stope naknade, izostanak prioritetne isporuke i to što se električna energija iz obnovljivih izvora prodaje na veleprodajnom tržištu po istoj cijeni kao električna energija iz konvencionalnih izvora. |
| --- | --- |

(22)

Podnositelj zahtjeva tvrdi da je situacija u Danskoj drukčija od one u Njemačkoj i Italiji koja je navedena u odluci te da je slična situaciji u Nizozemskoj. Dostavio je tablice u kojima je detaljno navedeno po čemu se Danska razlikuje i po čemu je slična Njemačkoj, Italiji i Nizozemskoj. Podnositelj zahtjeva naglašava da su glavne razlike u odnosu na situaciju u Njemačkoj i Italiji izostanak zakonske stope naknade, izostanak prioritetne isporuke i to što se električna energija iz obnovljivih izvora prodaje na veleprodajnom tržištu po istoj cijeni kao električna energija iz konvencionalnih izvora.

| (23) | U odluci o koncentraciji društva Fortum/Uniper (17) Komisija je podsjetila da relevantno tržište proizvoda u nordijskoj regiji uključuje proizvodnju i veleprodaju električne energije, neovisno o izvoru proizvodnje energije i trgovinskim kanalima, te da je njime obuhvaćena električna energija koja se prodaje u okviru bilateralnih ugovora i na nordijskoj burzi električne energije, Nord Poolu. |
| --- | --- |

(23)

U odluci o koncentraciji društva Fortum/Uniper (17) Komisija je podsjetila da relevantno tržište proizvoda u nordijskoj regiji uključuje proizvodnju i veleprodaju električne energije, neovisno o izvoru proizvodnje energije i trgovinskim kanalima, te da je njime obuhvaćena električna energija koja se prodaje u okviru bilateralnih ugovora i na nordijskoj burzi električne energije, Nord Poolu.

17

| (24) | Kad je riječ o električnoj energiji proizvedenoj iz obnovljivih izvora, zahtjevom su obuhvaćene odobalne vjetroelektrane Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord i Kriegers Flask kao i buduće vjetroelektrane, uključujući odobalnu vjetroelektranu Thor. Komisija je usklađenost svih predmetnih programa potpore s pravilima EU-a o državnim potporama potvrdila u okviru odluka (18). |
| --- | --- |

(24)

Kad je riječ o električnoj energiji proizvedenoj iz obnovljivih izvora, zahtjevom su obuhvaćene odobalne vjetroelektrane Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord i Kriegers Flask kao i buduće vjetroelektrane, uključujući odobalnu vjetroelektranu Thor. Komisija je usklađenost svih predmetnih programa potpore s pravilima EU-a o državnim potporama potvrdila u okviru odluka (18).

18

| (25) | Nadalje, premije koje se plaćaju za proizvodnju energije vjetra smanjile su se na najnižu razinu zahvaljujući povećanom tržišnom natjecanju u području proizvodnje. Danska agencija za energiju za sve je navedene vjetroelektrane organizirala otvoreni poziv za podnošenje ponuda za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Poziv za vjetroelektranu Horns Rev 3 (400 MW), koji je održan 2015., okupio je četiri ponuditelja, za Kriegers Flak (600 MW), koji je održan 2016., sedam ponuditelja, a za Vesterhav Nord/Sud (350 MW), koji je održan 2016., tri ponuditelja. |
| --- | --- |

(25)

Nadalje, premije koje se plaćaju za proizvodnju energije vjetra smanjile su se na najnižu razinu zahvaljujući povećanom tržišnom natjecanju u području proizvodnje. Danska agencija za energiju za sve je navedene vjetroelektrane organizirala otvoreni poziv za podnošenje ponuda za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Poziv za vjetroelektranu Horns Rev 3 (400 MW), koji je održan 2015., okupio je četiri ponuditelja, za Kriegers Flak (600 MW), koji je održan 2016., sedam ponuditelja, a za Vesterhav Nord/Sud (350 MW), koji je održan 2016., tri ponuditelja.

| (26) | Prije natječajnih postupaka provodi se zaštita od rizika i danska tijela sad bolje razumiju tržište, a uspostavila su i stvarni tržišni dijalog. |
| --- | --- |

(26)

Prije natječajnih postupaka provodi se zaštita od rizika i danska tijela sad bolje razumiju tržište, a uspostavila su i stvarni tržišni dijalog.

| (27) | Smanjio se i ukupni trošak tehnologije u području obnovljive energije, kao što su odobalne vjetroturbine ili fotonaponske ploče. Stoga, ponuda odabrana 2010. za odobalnu vjetroelektranu Anholt bila je premija od 105 øre/kWh, a ponuda odabrana 2016. za odobalnu vjetroelektranu Kriegers Flak bila je premija od 37 øre/kWh. |
| --- | --- |

(27)

Smanjio se i ukupni trošak tehnologije u području obnovljive energije, kao što su odobalne vjetroturbine ili fotonaponske ploče. Stoga, ponuda odabrana 2010. za odobalnu vjetroelektranu Anholt bila je premija od 105 øre/kWh, a ponuda odabrana 2016. za odobalnu vjetroelektranu Kriegers Flak bila je premija od 37 øre/kWh.

| (28) | Danska namjerava staviti u pogon i tri velike nove odobalne vjetroelektrane. Prva odobalna vjetroelektrana imat će kapacitet od otprilike 800 MW, a ostale odobalne vjetroelektrane imat će kapacitet od barem 800 MW. Danska agencija za energiju objavit će pozive za podnošenje ponuda za svaku buduću odobalnu vjetroelektranu. |
| --- | --- |

(28)

Danska namjerava staviti u pogon i tri velike nove odobalne vjetroelektrane. Prva odobalna vjetroelektrana imat će kapacitet od otprilike 800 MW, a ostale odobalne vjetroelektrane imat će kapacitet od barem 800 MW. Danska agencija za energiju objavit će pozive za podnošenje ponuda za svaku buduću odobalnu vjetroelektranu.

| (29) | Kao što je učinila u odluci o izuzeću Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/71 (19) u vezi s proizvodnjom i veleprodajom električne energije u Nizozemskoj, Komisija napominje da je dodjela subvencija izložena tržišnom natjecanju u okviru postupka podnošenja ponuda kojim se kontrolira ponašanje proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora u smislu njihove politike nabave. Stoga su u Danskoj proizvodnja električne energije iz konvencionalnih izvora i proizvodnja iz obnovljivih izvora (za odobalne vjetroelektrane koje su predmet zahtjeva) u ravnopravnom položaju. |
| --- | --- |

(29)

Kao što je učinila u odluci o izuzeću Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/71 (19) u vezi s proizvodnjom i veleprodajom električne energije u Nizozemskoj, Komisija napominje da je dodjela subvencija izložena tržišnom natjecanju u okviru postupka podnošenja ponuda kojim se kontrolira ponašanje proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora u smislu njihove politike nabave. Stoga su u Danskoj proizvodnja električne energije iz konvencionalnih izvora i proizvodnja iz obnovljivih izvora (za odobalne vjetroelektrane koje su predmet zahtjeva) u ravnopravnom položaju.

19

| (30) | Za potrebe procjene uvjeta utvrđenih u članku 34. stavku 1. Direktive 2014/25/EU i ne dovodeći u pitanje primjenu prava o tržišnom natjecanju, Komisija smatra da je relevantno tržište proizvoda tržište za proizvodnju i veleprodaju električne energije, uključujući korporativne ugovore o kupnji električne energije, koja je proizvedena iz konvencionalnih izvora kao i odobalnim vjetroelektranama koje su predmet zahtjeva za izuzeće. |
| --- | --- |

(30)

Za potrebe procjene uvjeta utvrđenih u članku 34. stavku 1. Direktive 2014/25/EU i ne dovodeći u pitanje primjenu prava o tržišnom natjecanju, Komisija smatra da je relevantno tržište proizvoda tržište za proizvodnju i veleprodaju električne energije, uključujući korporativne ugovore o kupnji električne energije, koja je proizvedena iz konvencionalnih izvora kao i odobalnim vjetroelektranama koje su predmet zahtjeva za izuzeće.

3.2.2.   DEFINICIJA ZEMLJOPISNOG TRŽIŠTA

| (31) | Komisija je 2006. u okviru odluke o koncentraciji utvrdila (20) dva zasebna zemljopisna tržišta za veleprodaju električne energije: tržište istočne Danske („DK2”) i tržište zapadne Danske („DK1”), s obzirom na to da u to vrijeme nije bilo izravne međusobne povezanosti između ta dva područja trgovanja (ili definiranja cijena). Komisija je 2018. donijela isti zaključak u odluci Spojni vod DE/DK (21). |
| --- | --- |

(31)

Komisija je 2006. u okviru odluke o koncentraciji utvrdila (20) dva zasebna zemljopisna tržišta za veleprodaju električne energije: tržište istočne Danske („DK2”) i tržište zapadne Danske („DK1”), s obzirom na to da u to vrijeme nije bilo izravne međusobne povezanosti između ta dva područja trgovanja (ili definiranja cijena). Komisija je 2018. donijela isti zaključak u odluci Spojni vod DE/DK (21).

20

Spojni vod DE/DK

21

| (32) | Dansko vijeće za tržišno natjecanje istražilo je 2014. tržište za proizvodnju i veleprodaju električne energije u Danskoj u okviru svoje odluke u vezi s virtualnim elektranama („VPP”) (22). Tom je odlukom Dansko vijeće za tržišno natjecanje ukinulo prethodne obveze koje je preuzelo društvo Elsam A/S u okviru koncentracije društva Elsam A/S i Nesa A/S 2004. Dansko vijeće za tržišno natjecanje djelomično je pružilo potporu većem zemljopisnom tržištu od područja DK1. Područje DK1 poveznicama je povezano s Norveškom, Švedskom i Njemačkom. Veleprodajna cijena za fizičku električnu energiju na području DK1 2013. odstupala je od svih povezanih cjenovnih područja tijekom manje od 10 % sati. Veleprodajna cijena tijekom većine sati na području DK1 bila je jednaka barem jednom povezanom cjenovnom području, koje je opskrbljivalo šire zemljopisno tržište od zapadne Danske. Međutim, pitanje postoji li šire zemljopisno tržište od zapadne Danske ostalo je otvoreno. Dansko vijeće za tržišno natjecanje 2019. (23) navelo je da je tržište za proizvodnju i veleprodaju električne energije nacionalno tržište, ali pitanje treba li utvrditi širu ili užu definiciju zemljopisnog tržišta ostavilo je otvorenim. Taj se zaključak temelji na sljedećim prethodnim predmetima: 1) odluci M.8660 Fortum/Uniper, u kojoj je Komisija zaključila da u Švedskoj postoji nacionalno tržište, 2) odluci M.3268 Sydkraft and Graninge, u kojoj je Komisija utvrdila da Švedska čini zasebno tržište u odnosu na Finsku i Dansku tek tijekom zanemarivog broja sati, što pokazuje da tržište veleprodaje električne energije nije nacionalno, nego je šireg opsega i 3) odluci VPP Danskog vijeća za tržišno natjecanje, u kojoj je Vijeće utvrdilo naznake većeg zemljopisnog tržišta od područja DK1 zbog razvoja događaja na tržištu proizvodnje i veleprodaje električne energije u Danskoj. Kapacitet međusobnog povezivanja Danske i susjednih zemalja uvelike je povećan od 2006. Konkretno, stavljeni su u uporabu ili prošireni spojni vodovi Skagerrak (s Norveškom), Kontiskan (sa Švedskom) i Kontek (s Njemačkom). Ugovor za projekt Cobra Cable (s Nizozemskom) sklopljen je 2019. Storebælt, veliki vod unutar Danske, sad povezuje zapadnu i istočnu Dansku. |
| --- | --- |

(32)

Dansko vijeće za tržišno natjecanje istražilo je 2014. tržište za proizvodnju i veleprodaju električne energije u Danskoj u okviru svoje odluke u vezi s virtualnim elektranama („VPP”) (22). Tom je odlukom Dansko vijeće za tržišno natjecanje ukinulo prethodne obveze koje je preuzelo društvo Elsam A/S u okviru koncentracije društva Elsam A/S i Nesa A/S 2004. Dansko vijeće za tržišno natjecanje djelomično je pružilo potporu većem zemljopisnom tržištu od područja DK1. Područje DK1 poveznicama je povezano s Norveškom, Švedskom i Njemačkom. Veleprodajna cijena za fizičku električnu energiju na području DK1 2013. odstupala je od svih povezanih cjenovnih područja tijekom manje od 10 % sati. Veleprodajna cijena tijekom većine sati na području DK1 bila je jednaka barem jednom povezanom cjenovnom području, koje je opskrbljivalo šire zemljopisno tržište od zapadne Danske. Međutim, pitanje postoji li šire zemljopisno tržište od zapadne Danske ostalo je otvoreno. Dansko vijeće za tržišno natjecanje 2019. (23) navelo je da je tržište za proizvodnju i veleprodaju električne energije nacionalno tržište, ali pitanje treba li utvrditi širu ili užu definiciju zemljopisnog tržišta ostavilo je otvorenim. Taj se zaključak temelji na sljedećim prethodnim predmetima: 1) odluci M.8660 Fortum/Uniper, u kojoj je Komisija zaključila da u Švedskoj postoji nacionalno tržište, 2) odluci M.3268 Sydkraft and Graninge, u kojoj je Komisija utvrdila da Švedska čini zasebno tržište u odnosu na Finsku i Dansku tek tijekom zanemarivog broja sati, što pokazuje da tržište veleprodaje električne energije nije nacionalno, nego je šireg opsega i 3) odluci VPP Danskog vijeća za tržišno natjecanje, u kojoj je Vijeće utvrdilo naznake većeg zemljopisnog tržišta od područja DK1 zbog razvoja događaja na tržištu proizvodnje i veleprodaje električne energije u Danskoj. Kapacitet međusobnog povezivanja Danske i susjednih zemalja uvelike je povećan od 2006. Konkretno, stavljeni su u uporabu ili prošireni spojni vodovi Skagerrak (s Norveškom), Kontiskan (sa Švedskom) i Kontek (s Njemačkom). Ugovor za projekt Cobra Cable (s Nizozemskom) sklopljen je 2019. Storebælt, veliki vod unutar Danske, sad povezuje zapadnu i istočnu Dansku.

22

23

odluci M.8660 Fortum/Uniper

odluci M.3268 Sydkraft and Graninge

odluci VPP

| (33) | Dokazi koje je podnositelj zahtjeva dostavio (24) pokazuju sve veću korelaciju cijena između istočne i zapadne Danske, kao i sa susjednim cjenovnim područjima Švedske, Norveške i Njemačke (SE3, SE4, NO2 i DE). Primjerice, na području DK1 cijena je bila ista kao na nekom od drugih područja (DK2, SE3, SE4, NO2 i DE) tijekom 91,7 % vremena 2013. i tijekom 96,3 % vremena 2018., dok je za DK2 to vrijeme iznosilo 97,8 % u 2013. i 98,6 % u 2018. S druge strane, broj sati tijekom kojih je na području DK1 cijena bila drukčija nego na drugim područjima pao je s 8,3 % na 3,7 % od 2013. do 2018., dok je za DK2 postotak tih sati pao s 2,2 % na 1,4 %. |
| --- | --- |

(33)

Dokazi koje je podnositelj zahtjeva dostavio (24) pokazuju sve veću korelaciju cijena između istočne i zapadne Danske, kao i sa susjednim cjenovnim područjima Švedske, Norveške i Njemačke (SE3, SE4, NO2 i DE). Primjerice, na području DK1 cijena je bila ista kao na nekom od drugih područja (DK2, SE3, SE4, NO2 i DE) tijekom 91,7 % vremena 2013. i tijekom 96,3 % vremena 2018., dok je za DK2 to vrijeme iznosilo 97,8 % u 2013. i 98,6 % u 2018. S druge strane, broj sati tijekom kojih je na području DK1 cijena bila drukčija nego na drugim područjima pao je s 8,3 % na 3,7 % od 2013. do 2018., dok je za DK2 postotak tih sati pao s 2,2 % na 1,4 %.

24

| (34) | Prema Energinetu Danska ima jako velik kapacitet na spojnim vodovima za susjedne zemlje, što čini otprilike 90 % domaće vršne potražnje. Bliska integracija sa susjednim zemljama Danske podrazumijeva da Danska ima posebnu cijenu za električnu energiju na promptnom tržištu samo tijekom otprilike 10 % vremena. Ostatak vremena veleprodajna cijena ista je u poslovanju s Norveškom, Švedskom ili Njemačkom. |
| --- | --- |

(34)

Prema Energinetu Danska ima jako velik kapacitet na spojnim vodovima za susjedne zemlje, što čini otprilike 90 % domaće vršne potražnje. Bliska integracija sa susjednim zemljama Danske podrazumijeva da Danska ima posebnu cijenu za električnu energiju na promptnom tržištu samo tijekom otprilike 10 % vremena. Ostatak vremena veleprodajna cijena ista je u poslovanju s Norveškom, Švedskom ili Njemačkom.

| (35) | Raspoloživ trgovinski kapacitet međunarodne poveznice između istočne Danske (DK2) i Njemačke 2019. bio je 90 % ukupnog kapaciteta spojnog voda u smjeru izvoza i 95 % u smjeru uvoza. Raspoloživ trgovinski kapacitet preostalih stranih poveznica u smjeru izvoza bio je od 60 % do 88 % ukupnog kapaciteta spojnog voda. Trgovinski kapacitet između zapadne Danske (DK1) te Norveške i Švedske bio je niži 2019. u odnosu na 2018. S druge strane, trgovinski kapacitet u odnosu na Njemačku bio je viši u oba danska područja trgovanja. Raspoloživ trgovinski kapacitet poveznice Cobra 2019. bio je u smjeru izvoza i uvoza 87 % ukupnog kapaciteta spojnog voda. |
| --- | --- |

(35)

Raspoloživ trgovinski kapacitet međunarodne poveznice između istočne Danske (DK2) i Njemačke 2019. bio je 90 % ukupnog kapaciteta spojnog voda u smjeru izvoza i 95 % u smjeru uvoza. Raspoloživ trgovinski kapacitet preostalih stranih poveznica u smjeru izvoza bio je od 60 % do 88 % ukupnog kapaciteta spojnog voda. Trgovinski kapacitet između zapadne Danske (DK1) te Norveške i Švedske bio je niži 2019. u odnosu na 2018. S druge strane, trgovinski kapacitet u odnosu na Njemačku bio je viši u oba danska područja trgovanja. Raspoloživ trgovinski kapacitet poveznice Cobra 2019. bio je u smjeru izvoza i uvoza 87 % ukupnog kapaciteta spojnog voda.

| (36) | Komisija je primijetila postojanje vanjskih cjenovnih ograničenja na oba područja: DK1 ima iste cijene kao druga područja tijekom 89,3 % sati, a DK2 tijekom 98,4 % sati. Za usporedbu, u točci 28. odluke o koncentraciji društva Fortum/Uniper Komisija je zaključila da četiri švedska trgovinska područja čine jedno zemljopisno tržište jer su imala istu cijenu tijekom 89,7 % sati. Komisija napominje i da su, prema podnositelju zahtjeva, četiri najveća sudionika na tržištu s tržišnim udjelom većim od 10 % prisutna i na području DK1 i na području DK2. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je primijetila postojanje vanjskih cjenovnih ograničenja na oba područja: DK1 ima iste cijene kao druga područja tijekom 89,3 % sati, a DK2 tijekom 98,4 % sati. Za usporedbu, u točci 28. odluke o koncentraciji društva Fortum/Uniper Komisija je zaključila da četiri švedska trgovinska područja čine jedno zemljopisno tržište jer su imala istu cijenu tijekom 89,7 % sati. Komisija napominje i da su, prema podnositelju zahtjeva, četiri najveća sudionika na tržištu s tržišnim udjelom većim od 10 % prisutna i na području DK1 i na području DK2.

Fortum/Uniper

| (37) | Za potrebe procjene uvjeta utvrđenih u članku 34. stavku 1. Direktive 2014/25/EU i ne dovodeći u pitanje primjenu prava o tržišnom natjecanju, Komisija smatra da relevantno zemljopisno tržište za proizvodnju i veleprodaju električne energije, uključujući korporativne ugovore o kupnji električne energije, koja je proizvedena iz konvencionalnih izvora kao i iz obnovljivih izvora koji su predmet zahtjeva, može ostati otvoreno, u slučaju zasebnog tržišta za DK1 i DK2 ili u slučaju jedinstvenog danskog nacionalnog tržišta. |
| --- | --- |

(37)

Za potrebe procjene uvjeta utvrđenih u članku 34. stavku 1. Direktive 2014/25/EU i ne dovodeći u pitanje primjenu prava o tržišnom natjecanju, Komisija smatra da relevantno zemljopisno tržište za proizvodnju i veleprodaju električne energije, uključujući korporativne ugovore o kupnji električne energije, koja je proizvedena iz konvencionalnih izvora kao i iz obnovljivih izvora koji su predmet zahtjeva, može ostati otvoreno, u slučaju zasebnog tržišta za DK1 i DK2 ili u slučaju jedinstvenog danskog nacionalnog tržišta.

3.2.3.   ANALIZA TRŽIŠTA

| (38) | Osnovu svih izračuna tržišnih udjela i pokazatelja povezanih s udjelom u proizvodnji električne energije čine informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva. |
| --- | --- |

(38)

Osnovu svih izračuna tržišnih udjela i pokazatelja povezanih s udjelom u proizvodnji električne energije čine informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

| (39) | Komisija u svojoj analizi uzima u obzir nekoliko čimbenika. Premda su tržišni udjeli bitan aspekt, u obzir se uzimaju i konkurentski pritisak proizvođača električne energije iz susjednih zemalja i broj ponuditelja u okviru poziva za podnošenje ponuda za kapacitete energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(39)

Komisija u svojoj analizi uzima u obzir nekoliko čimbenika. Premda su tržišni udjeli bitan aspekt, u obzir se uzimaju i konkurentski pritisak proizvođača električne energije iz susjednih zemalja i broj ponuditelja u okviru poziva za podnošenje ponuda za kapacitete energije iz obnovljivih izvora.

| (40) | Trenutačno na tržištu proizvodnje i veleprodaje električne energije u Danskoj postoje tri glavna sudionika na tržištu koji podliježu pravilima javne nabave u skladu s Direktivom 2014/25/EU. Ti su sudionici Ørsted A/S (dalje u tekstu „Ørsted”) (50,1 % u vlasništvu Danske), danska podružnica društva Vattenfall AB (dalje u tekstu „Vattenfall”) (100 % u vlasništvu Švedske) i HOFOR Energiproduktion A/S (dalje u tekstu „HOFOR”), koji je u konačnici u vlasništvu općine Kopenhagen. |
| --- | --- |

(40)

Trenutačno na tržištu proizvodnje i veleprodaje električne energije u Danskoj postoje tri glavna sudionika na tržištu koji podliježu pravilima javne nabave u skladu s Direktivom 2014/25/EU. Ti su sudionici Ørsted A/S (dalje u tekstu „Ørsted”) (50,1 % u vlasništvu Danske), danska podružnica društva Vattenfall AB (dalje u tekstu „Vattenfall”) (100 % u vlasništvu Švedske) i HOFOR Energiproduktion A/S (dalje u tekstu „HOFOR”), koji je u konačnici u vlasništvu općine Kopenhagen.

| (41) | Trenutačno na burzi Nord Pool trguje 18 danskih društava. Većina tih društava, kao što su Danske Commodities i Centrica Energy Trading, nisu javna poduzeća u skladu s Direktivom 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(41)

Trenutačno na burzi Nord Pool trguje 18 danskih društava. Većina tih društava, kao što su Danske Commodities i Centrica Energy Trading, nisu javna poduzeća u skladu s Direktivom 2014/25/EU.

| (42) | U 2018. i 2019. tržišni udio društva Ørsted na kombiniranom tržištu DK1-DK2 (u smislu proizvodnje) iznosio je [od 20 do 30] % odnosno [od 10 do 20] %, tržišni udio društva Vattenfall iznosio je [od 5 do 10] % i [od 10 do 20] %, a tržišni udio društva HOFOR iznosio je [od 0 do 5] % i [od 0 do 5] %. Veći konkurenti tih društava, koji nisu obuhvaćeni pravilima javne nabave, jesu Vindenergi Danmark ([od 40 do 50] % i [od 40 do 50] % tržišnog udjela) i Energi Danmark ([od 10 do 20] % i [od 10 do 20] %). Tržišni udjeli na tržištima DK1 i DK2 bili su uglavnom na istoj razini (Ørsted [od 20 do 30] % na tržištu DK1 i [od 10 do 20] % na tržištu DK2 2018., [od 20 do 30] % na tržištu DK1 i [od 10 do 20] % na tržištu DK2 2019., Vattenfall [od 5 do 10] % na tržištu DK1 i [od 0 do 5] % na tržištu DK2 2018., [od 10 do 20] % na tržištu DK1 i [od 0 do 5] % na tržištu DK2 2019., HOFOR [od 0 do 5] % na tržištu DK1 i [od 5 do 10] % na tržištu DK2 2019.). Da je relevantno zemljopisno tržište šire od Danske, ti bi tržišni udjeli bili manji. |
| --- | --- |

(42)

U 2018. i 2019. tržišni udio društva Ørsted na kombiniranom tržištu DK1-DK2 (u smislu proizvodnje) iznosio je [od 20 do 30] % odnosno [od 10 do 20] %, tržišni udio društva Vattenfall iznosio je [od 5 do 10] % i [od 10 do 20] %, a tržišni udio društva HOFOR iznosio je [od 0 do 5] % i [od 0 do 5] %. Veći konkurenti tih društava, koji nisu obuhvaćeni pravilima javne nabave, jesu Vindenergi Danmark ([od 40 do 50] % i [od 40 do 50] % tržišnog udjela) i Energi Danmark ([od 10 do 20] % i [od 10 do 20] %). Tržišni udjeli na tržištima DK1 i DK2 bili su uglavnom na istoj razini (Ørsted [od 20 do 30] % na tržištu DK1 i [od 10 do 20] % na tržištu DK2 2018., [od 20 do 30] % na tržištu DK1 i [od 10 do 20] % na tržištu DK2 2019., Vattenfall [od 5 do 10] % na tržištu DK1 i [od 0 do 5] % na tržištu DK2 2018., [od 10 do 20] % na tržištu DK1 i [od 0 do 5] % na tržištu DK2 2019., HOFOR [od 0 do 5] % na tržištu DK1 i [od 5 do 10] % na tržištu DK2 2019.). Da je relevantno zemljopisno tržište šire od Danske, ti bi tržišni udjeli bili manji.

| (43) | Uvoz i izvoz vrlo su bitna značajka danskog tržišta električne energije. Potrošnja električne energije 2018. i 2019. iznosila je otprilike 33,5 TWh. Uvoz je iznosio otprilike 45,6 % ukupne potrošnje 2018., dok je nacionalna proizvodnja obuhvaćala 41 % potrošnje 2018. i 48 % u 2019. Izvoz je isto tako znatan te je 2018. iznosio 73 % danske proizvodnje električne energije, dok je 2019. iznosio 62 %. |
| --- | --- |

(43)

Uvoz i izvoz vrlo su bitna značajka danskog tržišta električne energije. Potrošnja električne energije 2018. i 2019. iznosila je otprilike 33,5 TWh. Uvoz je iznosio otprilike 45,6 % ukupne potrošnje 2018., dok je nacionalna proizvodnja obuhvaćala 41 % potrošnje 2018. i 48 % u 2019. Izvoz je isto tako znatan te je 2018. iznosio 73 % danske proizvodnje električne energije, dok je 2019. iznosio 62 %.

| (44) | To pokazuje značaj integracije danskog tržišta električne energije u šire zemljopisno tržište i, posljedično, konkurentski pritisak koji proizvođači električne energije iz, prvenstveno, ali ne i isključivo, susjednih zemalja vrše na danske proizvođače putem prekograničnih spojnih vodova. |
| --- | --- |

(44)

To pokazuje značaj integracije danskog tržišta električne energije u šire zemljopisno tržište i, posljedično, konkurentski pritisak koji proizvođači električne energije iz, prvenstveno, ali ne i isključivo, susjednih zemalja vrše na danske proizvođače putem prekograničnih spojnih vodova.

| (45) | Kad je riječ o veleprodajnim promptnim cijenama, nordijske cijene utvrđuju se na burzi Nord Pool. Prosječna cijena po satu na promptnom tržištu 2019. za DK1 je 38,50 EUR/MWh, a za DK2 39,84 EUR/MWh, što je smanjenje od 13 % za oba područja u odnosu na 2018. Cijena sustava 2019. iznosila je 38,94 EUR/MWh. Cijena nordijskog sustava fiktivna je promptna cijena do koje bi došlo da je cijela nordijska regija jedno područje trgovanja. Na području DK1 općenito su niže cijene nego na području DK2 zbog relativno velikog kapaciteta postavljenih vjetroturbina na području DK1, pa to omogućuje smanjenje cijena. Prosječna promptna cijena 2019. iznosila je 39,28 EUR/MWh u Norveškoj, 37,68 EUR/MWh u Njemačkoj i 38,79 EUR/MWh u Švedskoj, što je veoma slično cijeni na tržištu DK1 i DK2. |
| --- | --- |

(45)

Kad je riječ o veleprodajnim promptnim cijenama, nordijske cijene utvrđuju se na burzi Nord Pool. Prosječna cijena po satu na promptnom tržištu 2019. za DK1 je 38,50 EUR/MWh, a za DK2 39,84 EUR/MWh, što je smanjenje od 13 % za oba područja u odnosu na 2018. Cijena sustava 2019. iznosila je 38,94 EUR/MWh. Cijena nordijskog sustava fiktivna je promptna cijena do koje bi došlo da je cijela nordijska regija jedno područje trgovanja. Na području DK1 općenito su niže cijene nego na području DK2 zbog relativno velikog kapaciteta postavljenih vjetroturbina na području DK1, pa to omogućuje smanjenje cijena. Prosječna promptna cijena 2019. iznosila je 39,28 EUR/MWh u Norveškoj, 37,68 EUR/MWh u Njemačkoj i 38,79 EUR/MWh u Švedskoj, što je veoma slično cijeni na tržištu DK1 i DK2.

| (46) | U Danskoj se otprilike 6 % električne energije trguje na jedinstvenom europskom tržištu za isti dan Xbid. Unutardnevno tržište temelji se na stalnom trgovanju uz kupnju s plaćanjem prema ponudi, u odnosu na tržište za dan unaprijed, koje se temelji na dražbama uz jedinstvenu ravnotežnu cijenu. Unutardnevno tržište upotrebljava se za prilagodbu planova potrošnje i proizvodnje u odnosu na, među ostalim, ponovnu uspostavu bilance portfelja. To znači da će se cijena za svaki sat na unutardnevnom tržištu temeljiti na promptnoj cijeni te će se potom povećavati ili smanjivati ako dođe do nepredviđenih događaja u vremenskom okviru trgovanja. Prosječna godišnja cijena za unutardnevno tržište na području DK1 iznosila je 35,1 EUR/MWh u 2019. Na području DK2 iznosila je 36,7 EUR/MWh. U 2018. prosječna cijena iznosila je 40,4 EUR/MWh na području DK1 i 41,9 EUR/MWh na području DK2. |
| --- | --- |

(46)

U Danskoj se otprilike 6 % električne energije trguje na jedinstvenom europskom tržištu za isti dan Xbid. Unutardnevno tržište temelji se na stalnom trgovanju uz kupnju s plaćanjem prema ponudi, u odnosu na tržište za dan unaprijed, koje se temelji na dražbama uz jedinstvenu ravnotežnu cijenu. Unutardnevno tržište upotrebljava se za prilagodbu planova potrošnje i proizvodnje u odnosu na, među ostalim, ponovnu uspostavu bilance portfelja. To znači da će se cijena za svaki sat na unutardnevnom tržištu temeljiti na promptnoj cijeni te će se potom povećavati ili smanjivati ako dođe do nepredviđenih događaja u vremenskom okviru trgovanja. Prosječna godišnja cijena za unutardnevno tržište na području DK1 iznosila je 35,1 EUR/MWh u 2019. Na području DK2 iznosila je 36,7 EUR/MWh. U 2018. prosječna cijena iznosila je 40,4 EUR/MWh na području DK1 i 41,9 EUR/MWh na području DK2.

| (47) | Daljnji izračuni uključeni u zahtjev (25) pokazuju da su cijene na području DK1 i DK2 veliku većinu vremena iste kao one u jednom ili više susjednih cjenovnih područja. Cijene na području DK1 u 2018. bile su iste kao u nekom drugom cjenovnom području u regiji (DK2, SE3, SE4, NO2 i DE) tijekom 94,8 % vremena, a 2019. tijekom 96,3 % vremena, dok su cijene na području DK2 u 2018. bile iste kao u nekom drugom cjenovnom području u regiji (DK1, SE3, SE4, NO2 i DE) tijekom 98,8 % vremena, a 2019. tijekom 98,6 % vremena. Usto, korelacija između dva danska područja i nordijskog sustava te njemačkih veleprodajnih cijena poprilično je visoka te se kreće od 64 % do 83 % u razdoblju 2017.–2018. |
| --- | --- |

(47)

Daljnji izračuni uključeni u zahtjev (25) pokazuju da su cijene na području DK1 i DK2 veliku većinu vremena iste kao one u jednom ili više susjednih cjenovnih područja. Cijene na području DK1 u 2018. bile su iste kao u nekom drugom cjenovnom području u regiji (DK2, SE3, SE4, NO2 i DE) tijekom 94,8 % vremena, a 2019. tijekom 96,3 % vremena, dok su cijene na području DK2 u 2018. bile iste kao u nekom drugom cjenovnom području u regiji (DK1, SE3, SE4, NO2 i DE) tijekom 98,8 % vremena, a 2019. tijekom 98,6 % vremena. Usto, korelacija između dva danska područja i nordijskog sustava te njemačkih veleprodajnih cijena poprilično je visoka te se kreće od 64 % do 83 % u razdoblju 2017.–2018.

25

| (48) | Danska ima jako velik kapacitet na spojnim vodovima za susjedne zemlje, što čini otprilike 90 % domaće vršne potražnje. Bliska integracija sa susjednim zemljama Danske podrazumijeva da Danska ima posebnu cijenu za električnu energiju na promptnom tržištu za područje DK1 i DK2 samo tijekom otprilike 10 % vremena. Ostatak vremena veleprodajna cijena na području DK1 i DK2 ista je kao u Norveškoj, Švedskoj ili Njemačkoj. |
| --- | --- |

(48)

Danska ima jako velik kapacitet na spojnim vodovima za susjedne zemlje, što čini otprilike 90 % domaće vršne potražnje. Bliska integracija sa susjednim zemljama Danske podrazumijeva da Danska ima posebnu cijenu za električnu energiju na promptnom tržištu za područje DK1 i DK2 samo tijekom otprilike 10 % vremena. Ostatak vremena veleprodajna cijena na području DK1 i DK2 ista je kao u Norveškoj, Švedskoj ili Njemačkoj.

| (49) | Komisija smatra da ti elementi pokazuju vrlo snažnu konvergenciju cijena električne energije u Danskoj s cijenama u zemljama nordijske regije i Njemačkoj. |
| --- | --- |

(49)

Komisija smatra da ti elementi pokazuju vrlo snažnu konvergenciju cijena električne energije u Danskoj s cijenama u zemljama nordijske regije i Njemačkoj.

3.2.4.   ZAKLJUČAK

| (50) | Naručitelji posjeduju ograničen tržišni udio na tržištu proizvodnje i veleprodaje električne energije u Danskoj na koje se zahtjev odnosi. |
| --- | --- |

(50)

Naručitelji posjeduju ograničen tržišni udio na tržištu proizvodnje i veleprodaje električne energije u Danskoj na koje se zahtjev odnosi.

| (51) | Visoka razina uvoza i izvoza električne energije u odnosu na dansku proizvodnju električne energije, zajedno s kapacitetom međusobnog povezivanja sa susjednim zemljama, pokazuje da je tržište proizvodnje i veleprodaje električne energije u Danskoj uvelike integrirano u šire, transnacionalno tržište. Čak i ako zemljopisno tržište nije nužno transnacionalno, uvoz električne energije u Dansku u svakom slučaju stvara konkurentski pritisak na danske veleprodajne cijene električne energije tijekom velikog broja sati svake godine. |
| --- | --- |

(51)

Visoka razina uvoza i izvoza električne energije u odnosu na dansku proizvodnju električne energije, zajedno s kapacitetom međusobnog povezivanja sa susjednim zemljama, pokazuje da je tržište proizvodnje i veleprodaje električne energije u Danskoj uvelike integrirano u šire, transnacionalno tržište. Čak i ako zemljopisno tržište nije nužno transnacionalno, uvoz električne energije u Dansku u svakom slučaju stvara konkurentski pritisak na danske veleprodajne cijene električne energije tijekom velikog broja sati svake godine.

| (52) | To dodatno potvrđuju podaci o veleprodajnim cijenama koje je dostavio podnositelj zahtjeva, u kojima je vidljivo da su danske cijene veoma slične cijenama na burzi Nord Pool i u Njemačkoj. |
| --- | --- |

(52)

To dodatno potvrđuju podaci o veleprodajnim cijenama koje je dostavio podnositelj zahtjeva, u kojima je vidljivo da su danske cijene veoma slične cijenama na burzi Nord Pool i u Njemačkoj.

| (53) | Cilj je ove Odluke utvrditi jesu li djelatnosti proizvodnje i veleprodaje električne energije izložene razini tržišnog natjecanja (na tržištima kojima je pristup slobodan) koja će, i u nedostatku discipline koja proizlazi iz detaljnih pravila o nabavi utvrđenih u Direktivi 2014/25/EU, osigurati da se javna nabava za obavljanje predmetnih djelatnosti provodi na transparentan i nediskriminirajući način na temelju kriterija kojima se naručiteljima omogućuje utvrđivanje rješenja koje je sveukupno ekonomski najpovoljnije. |
| --- | --- |

(53)

Cilj je ove Odluke utvrditi jesu li djelatnosti proizvodnje i veleprodaje električne energije izložene razini tržišnog natjecanja (na tržištima kojima je pristup slobodan) koja će, i u nedostatku discipline koja proizlazi iz detaljnih pravila o nabavi utvrđenih u Direktivi 2014/25/EU, osigurati da se javna nabava za obavljanje predmetnih djelatnosti provodi na transparentan i nediskriminirajući način na temelju kriterija kojima se naručiteljima omogućuje utvrđivanje rješenja koje je sveukupno ekonomski najpovoljnije.

| (54) | S obzirom na razmotrene čimbenike Komisija može zaključiti da je djelatnost proizvodnje i veleprodaje električne energije iz konvencionalnih izvora ili odobalnih vjetroelektrana koja podliježe postupku javnog nadmetanja u Danskoj izravno izložena natjecanju na tržištu kojemu pristup nije ograničen, u smislu članka 34. stavka 1. Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(54)

S obzirom na razmotrene čimbenike Komisija može zaključiti da je djelatnost proizvodnje i veleprodaje električne energije iz konvencionalnih izvora ili odobalnih vjetroelektrana koja podliježe postupku javnog nadmetanja u Danskoj izravno izložena natjecanju na tržištu kojemu pristup nije ograničen, u smislu članka 34. stavka 1. Direktive 2014/25/EU.

4.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (55) | Za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje primjenu prava o tržišnom natjecanju, iz uvodnih izjava od 11. do 53. proizlazi da su proizvodnja i veleprodaja električne energije iz konvencionalnih izvora i odobalnih vjetroelektrana koje podliježu postupku javnog nadmetanja u Danskoj izložene natjecanju na tržištu kojemu pristup nije ograničen, u smislu članka 34. Direktive 2014/25/EU. U skladu s time Direktiva 2014/25/EU ne bi se trebala dalje primjenjivati na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja te djelatnosti u Danskoj. |
| --- | --- |

(55)

Za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje primjenu prava o tržišnom natjecanju, iz uvodnih izjava od 11. do 53. proizlazi da su proizvodnja i veleprodaja električne energije iz konvencionalnih izvora i odobalnih vjetroelektrana koje podliježu postupku javnog nadmetanja u Danskoj izložene natjecanju na tržištu kojemu pristup nije ograničen, u smislu članka 34. Direktive 2014/25/EU. U skladu s time Direktiva 2014/25/EU ne bi se trebala dalje primjenjivati na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja te djelatnosti u Danskoj.

| (56) | Direktiva 2014/25/EU trebala bi se i dalje primjenjivati na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja djelatnosti koje su izričito izostavljene iz zahtjeva. |
| --- | --- |

(56)

Direktiva 2014/25/EU trebala bi se i dalje primjenjivati na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja djelatnosti koje su izričito izostavljene iz zahtjeva.

| (57) | Ova se Odluka temelji na pravnom i činjeničnom stanju od listopada 2021. do ožujka 2022. kako proizlazi iz informacija koje su dostavili podnositelji zahtjeva. Može se revidirati ako zbog bitnih promjena pravnog ili činjeničnog stanja uvjeti za primjenjivost članka 34. Direktive 2014/25/EU više nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

(57)

Ova se Odluka temelji na pravnom i činjeničnom stanju od listopada 2021. do ožujka 2022. kako proizlazi iz informacija koje su dostavili podnositelji zahtjeva. Može se revidirati ako zbog bitnih promjena pravnog ili činjeničnog stanja uvjeti za primjenjivost članka 34. Direktive 2014/25/EU više nisu ispunjeni.

| (58) | Podsjeća se da je člankom 16. Direktive 2014/23/EU (26) predviđeno izuzeće iz primjene te direktive za koncesije koje dodjeljuju naručitelji kad je, za državu članicu u kojoj će se takva koncesija izvršavati, utvrđeno na temelju članka 35. Direktive 2014/25/EU da je djelatnost izravno izložena tržišnom natjecanju u skladu s člankom 34. te direktive. S obzirom na to da je zaključeno da je djelatnost proizvodnje i veleprodaje električne energije koja je predmet zahtjeva izložena natjecanju na tržištu kojemu pristup nije ograničen, ugovori o koncesiji kojima je namjena omogućivanje obavljanja tih djelatnosti u Danskoj bit će isključeni iz područja primjene Direktive 2014/23/EU. |
| --- | --- |

(58)

Podsjeća se da je člankom 16. Direktive 2014/23/EU (26) predviđeno izuzeće iz primjene te direktive za koncesije koje dodjeljuju naručitelji kad je, za državu članicu u kojoj će se takva koncesija izvršavati, utvrđeno na temelju članka 35. Direktive 2014/25/EU da je djelatnost izravno izložena tržišnom natjecanju u skladu s člankom 34. te direktive. S obzirom na to da je zaključeno da je djelatnost proizvodnje i veleprodaje električne energije koja je predmet zahtjeva izložena natjecanju na tržištu kojemu pristup nije ograničen, ugovori o koncesiji kojima je namjena omogućivanje obavljanja tih djelatnosti u Danskoj bit će isključeni iz područja primjene Direktive 2014/23/EU.

26

| (59) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Savjetodavnog odbora za ugovore o javnoj nabavi, |
| --- | --- |

(59)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Savjetodavnog odbora za ugovore o javnoj nabavi,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Jedini članak

Direktiva 2014/25/EU ne primjenjuje se na ugovore koje dodjeljuju naručitelji i kojima je namjera omogućiti proizvodnju i veleprodaju električne energije iz konvencionalnih i obnovljivih izvora u Danskoj, što je obuhvaćeno zahtjevom podnesenim u skladu s člankom 35. stavkom 1. Direktive 2014/25/EU.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Danskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2022.

Za Komisiju

Thierry BRETON

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 94, 28.3.2014., str. 243.

1

(2)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1804 od 10. listopada 2016. o detaljnim pravilima za primjenu članaka 34. i 35. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (SL L 275, 12.10.2016., str. 39.).

2

(3)  Direktiva 2014/25/EU, uvodna izjava 44.

3

(4)  Isto.

4

(5)  Presuda od 27. travnja 2016. u predmetu T-463/14, Österreichische Post AG protiv Komisije, EU:T:2016:243, točka 28. i uvodna izjava 44. Direktive 2014/25/EU.

5

Österreichische Post AG protiv Komisije

(6)  Direktiva (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (SL L 158, 14.6.2019., str. 125.).

6

(7)  Time se ne dovodi u pitanje Komisijina procjena prijenosa Direktive u Danskoj.

7

(8)  Vidjeti str. 28. zahtjeva.

8

(9)  Predmet COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA, od 25.4.2006., točka 10., str. 3.

9

(10)  Predmet COMP/M.3696 – E.ON/MOL, od 21.1.2005., točka 223., predmet COMP/M.5467 – RWE/ESSENT, od 23.6.2009., točka 23.

10

(11)  Vidjeti predmet M.8660 Fortum/Uniper od 15. lipnja 2018., točka 18. Vidjeti i COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, točke od 9. do 12. COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, točka 15., M.3268 – Sydkraft/Graninge, točke od 19. do 20.

11

(12)  Vidjeti predmet M.8660 Fortum/Uniper od 15. lipnja 2018., točka 18. Vidjeti i COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, točke od 9. do 12. COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, točka 15., M.3268 – Sydkraft/Graninge, točke od 19. do 20.

12

(13)  
  SL L 114, 26.4.2012., str. 21., uvodne izjave od 36. do 40.

13

(14)  
  SL L 271, 5.10.2012., str. 4., uvodne izjave od 46. do 50.

14

(15)  
  SL L 12, 17.1.2018., str. 53., uvodne izjave od 19. do 23.

15

(16)  Vidjeti predmet M.8660 Fortum/Uniper od 15. lipnja 2018., točka 18.

16

(17)  Vidjeti predmet M.8660 Fortum/Uniper od 15. lipnja 2018., točka 18. i predmete COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, točke od 9. do 12. COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, točka 15., M.3268 – Sydkraft/Graninge, točke od 19. do 20.

17

(18)  Predmeti SA.40305, SA.43751, SA.45974 i SA.57858.

18

(19)  Vidjeti uvodnu izjavu 21. Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/71 оd 12. prosinca 2017. o izuzimanju proizvodnje i veleprodaje električne energije u Nizozemskoj iz primjene Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 12, 17.1.2018., str. 53.).

19

(20)  Odluka Komisije 2007/353/EZ od 14. ožujka 2006. kojom se koncentracija proglašava kompatibilnom sa zajedničkim tržištem i funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u (predmet COMP/M.3868 –DONG/Elsam/Energi E2 (SL L 133, 25.5.2007., str. 24.), točke od 258. do 260.

20

(21)  Sažetak Odluke Komisije od 7. prosinca 2018. u vezi s postupkom na temelju članka 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članka 54. Sporazuma o EGP-u (predmet AT.40461 – Interkonektor DK/DE (SL C 58, 14.2.2019., str. 7.)., točke od 49. do 50.

21

(22)  Dansko vijeće za tržišno natjecanje, DONG Energys anmodning om ophævelse af VPP tilsagn, 2014.:

22

DONG Energys anmodning om ophævelse af VPP tilsagn

https://www.kfst.dk/media/13295/20140528-ikkefortrolig-afgoerelse-dong.pdf.

(23)  Odluka Danskog vijeća za tržišno natjecanje od 25. lipnja 2019.; https://www.kfst.dk/media/54483/20190625-fusion-se-eniig.pdf.

23

(24)  Vidjeti zahtjev, stavci od 94. do 97.

24

(25)  Vidjeti zahtjev, stavak 95.

25

(26)  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

26

---

| 8.8.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 206/51

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2022/1377

оd 4. kolovoza 2022.

o izmjeni Priloga Odluci 2007/453/EZ u pogledu GSE statusa Francuske

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5507)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o utvrđivanju pravila za sprečavanje, kontrolu i iskorjenjivanje određenih transmisivnih spongiformnih encefalopatija (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2. treći podstavak,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 999/2001 predviđeno je da se države članice, treće zemlje ili njihove regije („zemlje ili regije”) razvrstava u skladu s njihovim statusom u pogledu goveđe spongiformne encefalopatije (GSE) u jednu od sljedeće tri kategorije: zanemarivi rizik od GSE-a, kontrolirani rizik od GSE-a i neutvrđeni rizik od GSE-a. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 999/2001 predviđeno je da se države članice, treće zemlje ili njihove regije („zemlje ili regije”) razvrstava u skladu s njihovim statusom u pogledu goveđe spongiformne encefalopatije (GSE) u jednu od sljedeće tri kategorije: zanemarivi rizik od GSE-a, kontrolirani rizik od GSE-a i neutvrđeni rizik od GSE-a.

| (2) | Člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 999/2001 predviđeno je da se, ako Svjetska organizacija za zdravlje životinja (OIE) razvrsta državu podnositeljicu zahtjeva u jednu od te tri kategorije u pogledu GSE-a, može donijeti odluka o ponovnoj procjeni kategorizacije u pogledu GSE-a na razini Unije. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 999/2001 predviđeno je da se, ako Svjetska organizacija za zdravlje životinja (OIE) razvrsta državu podnositeljicu zahtjeva u jednu od te tri kategorije u pogledu GSE-a, može donijeti odluka o ponovnoj procjeni kategorizacije u pogledu GSE-a na razini Unije.

| (3) | U dijelovima A, B i C Priloga Odluci Komisije 2007/453/EZ (2) navodi se GSE status zemalja ili regija u skladu s njihovim rizikom od GSE-a. Smatra se da zemlje ili regije navedene u dijelu A tog priloga imaju zanemariv rizik od GSE-a, one navedene u dijelu B smatraju se zemljama i regijama s kontroliranim rizikom od GSE-a, dok se u dijelu C tog priloga predviđa da se za zemlje ili regije koje nisu navedene u dijelu A ili dijelu B smatra da imaju neustanovljeni rizik od GSE-a. |
| --- | --- |

(3)

U dijelovima A, B i C Priloga Odluci Komisije 2007/453/EZ (2) navodi se GSE status zemalja ili regija u skladu s njihovim rizikom od GSE-a. Smatra se da zemlje ili regije navedene u dijelu A tog priloga imaju zanemariv rizik od GSE-a, one navedene u dijelu B smatraju se zemljama i regijama s kontroliranim rizikom od GSE-a, dok se u dijelu C tog priloga predviđa da se za zemlje ili regije koje nisu navedene u dijelu A ili dijelu B smatra da imaju neustanovljeni rizik od GSE-a.

| (4) | Francuska je trenutačno uvrštena u dio B Priloga Odluci 2007/453/EZ kao zemlja s kontroliranim rizikom od GSE-a. |
| --- | --- |

(4)

Francuska je trenutačno uvrštena u dio B Priloga Odluci 2007/453/EZ kao zemlja s kontroliranim rizikom od GSE-a.

| (5) | Opća skupština delegata OIE-a donijela je 24. svibnja 2022. Rezoluciju br. 15 pod nazivom „Priznavanje statusa zemalja članica u vezi s rizikom od goveđe spongiformne encefalopatije” (3), koja bi trebala stupiti na snagu 27. svibnja 2022. Tom je rezolucijom Francuska priznata kao zemlja sa zanemarivim rizikom od GSE-a u skladu s Kodeksom o zdravlju kopnenih životinja OIE-a. Nakon ponovne procjene stanja na razini Unije koja proizlazi iz Rezolucije OIE-a br. 15 Komisija smatra da bi se novi GSE status OIE-a Francuske trebao odražavati u Prilogu Odluci 2007/453/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Opća skupština delegata OIE-a donijela je 24. svibnja 2022. Rezoluciju br. 15 pod nazivom „Priznavanje statusa zemalja članica u vezi s rizikom od goveđe spongiformne encefalopatije” (3), koja bi trebala stupiti na snagu 27. svibnja 2022. Tom je rezolucijom Francuska priznata kao zemlja sa zanemarivim rizikom od GSE-a u skladu s Kodeksom o zdravlju kopnenih životinja OIE-a. Nakon ponovne procjene stanja na razini Unije koja proizlazi iz Rezolucije OIE-a br. 15 Komisija smatra da bi se novi GSE status OIE-a Francuske trebao odražavati u Prilogu Odluci 2007/453/EZ.

| (6) | Popis zemalja ili regija u Prilogu Odluci 2007/453/EZ stoga bi trebalo izmijeniti tako da Francuska bude navedena u dijelu A tog priloga, među zemljama ili regijama sa zanemarivim rizikom od GSE-a. |
| --- | --- |

(6)

Popis zemalja ili regija u Prilogu Odluci 2007/453/EZ stoga bi trebalo izmijeniti tako da Francuska bude navedena u dijelu A tog priloga, među zemljama ili regijama sa zanemarivim rizikom od GSE-a.

| (7) | Prilog Odluci 2007/453/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(7)

Prilog Odluci 2007/453/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (8) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog Odluci 2007/453/EZ zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 4. kolovoza 2022.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 147, 31.5.2001., str. 1.

1

(2)  Odluka Komisije 2007/453/EZ od 29. lipnja 2007. o utvrđivanju GSE statusa država članica ili trećih zemalja ili njihovih regija u skladu s njihovim rizikom od GSE-a (SL L 172, 30.6.2007., str. 84.).

2

(3)  https://www.woah.org/app/uploads/2022/05/a-r15-2022-bse-final-1.pdf

3

---

PRILOG

Prilog Odluci 2007/453/EZ zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG

POPIS ZEMALJA ILI REGIJA

A.   Zemlje ili regije sa zanemarivim rizikom od GSE-a

Države članice

| — | Belgija |
| --- | --- |

—

Belgija

| — | Bugarska |
| --- | --- |

—

Bugarska

| — | Češka |
| --- | --- |

—

Češka

| — | Danska |
| --- | --- |

—

Danska

| — | Njemačka |
| --- | --- |

—

Njemačka

| — | Estonija |
| --- | --- |

—

Estonija

| — | Irska |
| --- | --- |

—

Irska

| — | Španjolska |
| --- | --- |

—

Španjolska

| — | Francuska |
| --- | --- |

—

Francuska

| — | Hrvatska |
| --- | --- |

—

Hrvatska

| — | Italija |
| --- | --- |

—

Italija

| — | Cipar |
| --- | --- |

—

Cipar

| — | Latvija |
| --- | --- |

—

Latvija

| — | Litva |
| --- | --- |

—

Litva

| — | Luksemburg |
| --- | --- |

—

Luksemburg

| — | Mađarska |
| --- | --- |

—

Mađarska

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Nizozemska |
| --- | --- |

—

Nizozemska

| — | Austrija |
| --- | --- |

—

Austrija

| — | Poljska |
| --- | --- |

—

Poljska

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Rumunjska |
| --- | --- |

—

Rumunjska

| — | Slovenija |
| --- | --- |

—

Slovenija

| — | Slovačka |
| --- | --- |

—

Slovačka

| — | Finska |
| --- | --- |

—

Finska

| — | Švedska |
| --- | --- |

—

Švedska

Regije država članica
   (*1)

| — | Sjeverna Irska |
| --- | --- |

—

Sjeverna Irska

Zemlje članice Europskog udruženja slobodne trgovine

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Lihtenštajn |
| --- | --- |

—

Lihtenštajn

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

| — | Švicarska |
| --- | --- |

—

Švicarska

Treće zemlje

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Australija |
| --- | --- |

—

Australija

| — | Brazil |
| --- | --- |

—

Brazil

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Čile |
| --- | --- |

—

Čile

| — | Kolumbija |
| --- | --- |

—

Kolumbija

| — | Kostarika |
| --- | --- |

—

Kostarika

| — | Indija |
| --- | --- |

—

Indija

| — | Izrael |
| --- | --- |

—

Izrael

| — | Japan |
| --- | --- |

—

Japan

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Namibija |
| --- | --- |

—

Namibija

| — | Novi Zeland |
| --- | --- |

—

Novi Zeland

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvaj |
| --- | --- |

—

Paragvaj

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Srbija (*2) |
| --- | --- |

—

Srbija (*2)

| — | Singapur |
| --- | --- |

—

Singapur

| — | Sjedinjene Američke Države |
| --- | --- |

—

Sjedinjene Američke Države

| — | Urugvaj |
| --- | --- |

—

Urugvaj

B.   Zemlje ili regije s kontroliranim rizikom od GSE-a

Države članice

| — | Grčka |
| --- | --- |

—

Grčka

Treće zemlje

| — | Meksiko |
| --- | --- |

—

Meksiko

| — | Nikaragva |
| --- | --- |

—

Nikaragva

| — | Južna Koreja |
| --- | --- |

—

Južna Koreja

| — | Tajvan |
| --- | --- |

—

Tajvan

| — | Ujedinjena Kraljevina, osim područja Sjeverne Irske |
| --- | --- |

—

Ujedinjena Kraljevina, osim područja Sjeverne Irske

C.   Zemlje ili regije s neustanovljenim rizikom od GSE-a

| — | Zemlje ili regije koje nisu navedene u dijelovima A i B. |
| --- | --- |

—

Zemlje ili regije koje nisu navedene u dijelovima A i B.

---

(*1)  U skladu sa Sporazumom o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno s člankom 5. stavkom 4. Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj u vezi s Prilogom 2. tom protokolu, za potrebe ovog Priloga upućivanja na države članice uključuju Ujedinjenu Kraljevinu u vezi sa Sjevernom Irskom.

*1

(*2)  Kako je navedeno u članku 135. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane (SL L 278, 18.10.2013., str. 16.).”

*2

---

SMJERNICE

| 8.8.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 206/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 206/55

---

SMJERNICA (EU) 2022/1378 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 28. srpnja 2022.

o izmjeni Smjernice 2008/596/EZ o upravljanju deviznim pričuvama Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka i o pravnoj dokumentaciji za poslove koji uključuju te pričuve (ESB/2008/5) (ESB/2022/28)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno treću alineju njegova članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno treću alineju njegova članka 3. stavka 1. te članak 12. stavak 1. i članak 30. stavak 6.,

Budući da:

| (1) | Smjernica 2008/596/EZ Europske središnje banke (ESB/2008/5) (1) uređuje upravljanje deviznim pričuvama Europske središnje banke (ESB) od strane nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro, kao i pravnu dokumentaciju za poslove koji uključuju te pričuve. Kao rezultat redovitog preispitivanja, potrebno je nekoliko izmjena te Smjernice. |
| --- | --- |

(1)

Smjernica 2008/596/EZ Europske središnje banke (ESB/2008/5) (1) uređuje upravljanje deviznim pričuvama Europske središnje banke (ESB) od strane nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro, kao i pravnu dokumentaciju za poslove koji uključuju te pričuve. Kao rezultat redovitog preispitivanja, potrebno je nekoliko izmjena te Smjernice.

| (2) | Prvo, ako druge ugovorne strane ne poštuju primjenjive zakone u vezi sa sprečavanjem pranja novca i/ili financiranja terorizma i/ili su uključene u pranje novca i/ili financiranje terorizma, ESB bi trebao imati mogućnost raskida standardiziranih ugovora o netiranju koje je sklopio s tim drugim ugovornim stranama od 1. kolovoza 2022. ili koje je ESB sklopio prije tog datuma i izmijenio nakon tog datuma. To bi odražavalo trenutačnu praksu ESB-a u pogledu ostalih standardiziranih ugovora kojima se ESB koristi. Drugo, druge ugovorne strane u transakcijama koje uključuju devizne pričuve ESB-a trebale bi biti obvezne kontinuirano poštovati sve primjenjive sankcije nametnute na razini Europske unije i/ili Ujedinjenih naroda, ili koje je nametnulo neko drugo nadležno tijelo. |
| --- | --- |

(2)

Prvo, ako druge ugovorne strane ne poštuju primjenjive zakone u vezi sa sprečavanjem pranja novca i/ili financiranja terorizma i/ili su uključene u pranje novca i/ili financiranje terorizma, ESB bi trebao imati mogućnost raskida standardiziranih ugovora o netiranju koje je sklopio s tim drugim ugovornim stranama od 1. kolovoza 2022. ili koje je ESB sklopio prije tog datuma i izmijenio nakon tog datuma. To bi odražavalo trenutačnu praksu ESB-a u pogledu ostalih standardiziranih ugovora kojima se ESB koristi. Drugo, druge ugovorne strane u transakcijama koje uključuju devizne pričuve ESB-a trebale bi biti obvezne kontinuirano poštovati sve primjenjive sankcije nametnute na razini Europske unije i/ili Ujedinjenih naroda, ili koje je nametnulo neko drugo nadležno tijelo.

| (3) | Osim toga, potrebno je izvršiti nekoliko drugih prilagodbi operativne ili tehničke prirode. |
| --- | --- |

(3)

Osim toga, potrebno je izvršiti nekoliko drugih prilagodbi operativne ili tehničke prirode.

| (4) | Smjernicu 2008/596/EZ (ESB/2008/5) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Smjernicu 2008/596/EZ (ESB/2008/5) trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU SMJERNICU:

Članak 1.

Izmjene

Smjernica 2008/596/EZ (ESB/2008/5) mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 1. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

  „
  „europski pravni poredak” znači pravni poredak svih država članica koje su usvojile euro u skladu s Ugovorom, kao i Danske, Švedske, Švicarske te Engleske i Walesa.”; |
| --- | --- |

1.

u članku 1. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

„
  „europski pravni poredak” znači pravni poredak svih država članica koje su usvojile euro u skladu s Ugovorom, kao i Danske, Švedske, Švicarske te Engleske i Walesa.”;

| 2. | U članku 3. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Repo poslovi, obratni repo poslovi, poslovi kupnje i ponovne prodaje vrijednosnih papira te poslovi prodaje i ponovne kupnje vrijednosnih papira koji uključuju devizne pričuve ESB-a dokumentiraju se upotrebom sljedećih standardiziranih ugovora u navedenom izdanju ili inačici odnosno u bilo kojem novijem izdanju ili inačici koje odobri ESB:






  (a) | Standardizirani ugovor za financijske transakcije Europske bankarske federacije (EBF Master Agreement for Financial Transactions) (izdanje iz 2004.) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg europskog pravnog poretka i zakona Sjeverne Irske i Škotske; |
| --- | --- | --- |

2.

U članku 3. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Repo poslovi, obratni repo poslovi, poslovi kupnje i ponovne prodaje vrijednosnih papira te poslovi prodaje i ponovne kupnje vrijednosnih papira koji uključuju devizne pričuve ESB-a dokumentiraju se upotrebom sljedećih standardiziranih ugovora u navedenom izdanju ili inačici odnosno u bilo kojem novijem izdanju ili inačici koje odobri ESB:

(a)

Standardizirani ugovor za financijske transakcije Europske bankarske federacije (EBF Master Agreement for Financial Transactions) (izdanje iz 2004.) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg europskog pravnog poretka i zakona Sjeverne Irske i Škotske;

| (b) | Okvirni repo ugovor Udruženja tržišta obveznica (Bond Market Association Master Repurchase Agreement) (inačica iz rujna 1996.) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu saveznih ili državnih zakona SAD-a; i |
| --- | --- |

(b)

Okvirni repo ugovor Udruženja tržišta obveznica (Bond Market Association Master Repurchase Agreement) (inačica iz rujna 1996.) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu saveznih ili državnih zakona SAD-a; i

| (c) | Okvirni repo ugovor udruženja TBMA/ISMA (TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement) (inačica iz 2000.) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg pravnog poretka osim onih koji su navedeni u točki (a) ili (b).”; |
| --- | --- |

(c)

Okvirni repo ugovor udruženja TBMA/ISMA (TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement) (inačica iz 2000.) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg pravnog poretka osim onih koji su navedeni u točki (a) ili (b).”;

| 3. | U članku 3. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Poslovi s neuvrštenim izvedenim financijskim instrumentima koji uključuju devizne pričuve ESB-a dokumentiraju se upotrebom sljedećih standardiziranih ugovora u navedenom izdanju ili inačici odnosno u bilo kojem novijem izdanju ili inačici koje odobri ESB:






  (a) | Standardizirani ugovor za financijske transakcije Europske bankarske federacije (EBF Master Agreement for Financial Transactions) (izdanje iz 2004.) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg europskog pravnog poretka; |
| --- | --- | --- |

3.

U članku 3. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Poslovi s neuvrštenim izvedenim financijskim instrumentima koji uključuju devizne pričuve ESB-a dokumentiraju se upotrebom sljedećih standardiziranih ugovora u navedenom izdanju ili inačici odnosno u bilo kojem novijem izdanju ili inačici koje odobri ESB:

(a)

Standardizirani ugovor za financijske transakcije Europske bankarske federacije (EBF Master Agreement for Financial Transactions) (izdanje iz 2004.) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg europskog pravnog poretka;

| (b) | Standardizirani ugovor Udruženja međunarodnog tržišta izvedenih financijskih instrumenata (International Swaps and Derivatives Association Master Agreement) iz 1992. (viševalutni – prekogranični, inačica prema njujorškom pravu) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu saveznih ili državnih zakona SAD-a; i |
| --- | --- |

(b)

Standardizirani ugovor Udruženja međunarodnog tržišta izvedenih financijskih instrumenata (International Swaps and Derivatives Association Master Agreement) iz 1992. (viševalutni – prekogranični, inačica prema njujorškom pravu) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu saveznih ili državnih zakona SAD-a; i

| (c) | Standardizirani ugovor Udruženja međunarodnog tržišta izvedenih financijskih instrumenata (International Swaps and Derivatives Association Master Agreement) iz 1992. (viševalutni – prekogranični, inačica prema engleskom pravu) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg pravnog poretka osim onih koje su navedeni u točki (a) ili (b).”; |
| --- | --- |

(c)

Standardizirani ugovor Udruženja međunarodnog tržišta izvedenih financijskih instrumenata (International Swaps and Derivatives Association Master Agreement) iz 1992. (viševalutni – prekogranični, inačica prema engleskom pravu) upotrebljava se za poslove s drugim ugovornim stranama koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg pravnog poretka osim onih koje su navedeni u točki (a) ili (b).”;

| 4. | U članku 3. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Depoziti koji uključuju devizne pričuve ESB-a kod drugih ugovornih strana koje su: i. prihvatljive za poslove navedene gore u stavku 2. i/ili 3. i ii. ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg europskog pravnog poretka osim Irske, dokumentiraju se upotrebom Standardiziranog ugovora za financijske transakcije Europske bankarske federacije (EBF Master Agreement for Financial Transactions) (izdanje iz 2004. ili bilo koje novije izdanje koje je odobrio ESB). U slučajevima koji nisu obuhvaćeni gore navedenim točkama i. i ii., depoziti koji uključuju devizne pričuve ESB-a dokumentiraju se upotrebom standardiziranog ugovora o netiranju kao što je utvrđeno u niže navedenom stavku 7.”; |
| --- | --- |

4.

U članku 3. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Depoziti koji uključuju devizne pričuve ESB-a kod drugih ugovornih strana koje su: i. prihvatljive za poslove navedene gore u stavku 2. i/ili 3. i ii. ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg europskog pravnog poretka osim Irske, dokumentiraju se upotrebom Standardiziranog ugovora za financijske transakcije Europske bankarske federacije (EBF Master Agreement for Financial Transactions) (izdanje iz 2004. ili bilo koje novije izdanje koje je odobrio ESB). U slučajevima koji nisu obuhvaćeni gore navedenim točkama i. i ii., depoziti koji uključuju devizne pričuve ESB-a dokumentiraju se upotrebom standardiziranog ugovora o netiranju kao što je utvrđeno u niže navedenom stavku 7.”;

| 5. | U članku 3. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „6.   Dokument na engleskom jeziku u obliku koji je određen u Prilogu I. (dalje u tekstu „Prilog ESB-a”) prilaže se i čini sastavni dio svakog standardiziranog ugovora na temelju kojeg se obavljaju repo poslovi, obratni repo poslovi, poslovi kupnje i ponovne prodaje vrijednosnih papira te poslovi prodaje i ponovne kupnje vrijednosnih papira, poslovi pozajmljivanja vrijednosnih papira, tripartitni repo poslovi ili poslovi s neuvrštenim izvedenim financijskim instrumentima koji uključuju devizne pričuve ESB-a, osim ako se ti poslovi ne obavljaju na temelju Standardiziranog ugovora za financijske transakcije Europske bankarske federacije (EBF Master Agreement for Financial Transactions).”; |
| --- | --- |

5.

U članku 3. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Dokument na engleskom jeziku u obliku koji je određen u Prilogu I. (dalje u tekstu „Prilog ESB-a”) prilaže se i čini sastavni dio svakog standardiziranog ugovora na temelju kojeg se obavljaju repo poslovi, obratni repo poslovi, poslovi kupnje i ponovne prodaje vrijednosnih papira te poslovi prodaje i ponovne kupnje vrijednosnih papira, poslovi pozajmljivanja vrijednosnih papira, tripartitni repo poslovi ili poslovi s neuvrštenim izvedenim financijskim instrumentima koji uključuju devizne pričuve ESB-a, osim ako se ti poslovi ne obavljaju na temelju Standardiziranog ugovora za financijske transakcije Europske bankarske federacije (EBF Master Agreement for Financial Transactions).”;

| 6. | u članku 3. stavku 7. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

  „7.   Standardizirani ugovor o netiranju sklapa se sa svim drugim ugovornim stranama, osim s drugim ugovornim stranama: i. s kojima je ESB potpisao Standardizirani ugovor za financijske transakcije Europske bankarske federacije (EBF Master Agreement for Financial Transactions) i ii. koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg europskog pravnog poretka, osim Irske, kako slijedi:”; |
| --- | --- |

6.

u članku 3. stavku 7. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„7.   Standardizirani ugovor o netiranju sklapa se sa svim drugim ugovornim stranama, osim s drugim ugovornim stranama: i. s kojima je ESB potpisao Standardizirani ugovor za financijske transakcije Europske bankarske federacije (EBF Master Agreement for Financial Transactions) i ii. koje su ustrojene ili osnovane uz primjenu zakona bilo kojeg europskog pravnog poretka, osim Irske, kako slijedi:”;

| 7. | u članku 3. dodaje se sljedeći stavak 9.:

  „9.   Svi standardizirani ugovori koje je ESB sklopio od 1. kolovoza 2022. ili koje je ESB sklopio prije tog datuma i koji su nakon njega izmijenjeni, trajno sadržavaju izjavu svake druge ugovorne strane da: (a) druga ugovorna strana u svim značajnim aspektima poštuje sve primjenjive zakone (uključujući upute nadležnih tijela) koji se odnose na sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma; (b) druga ugovorna strana nije uključena u pranje novca i/ili financiranje terorizma i (c) druga ugovorna strana poštuje sve primjenjive mjere ograničavanja (koje se obično nazivaju „sankcijama”) koje su donesene na razini Europske unije i/ili Ujedinjenih naroda ili koje je nametnulo neko drugo nadležno tijelo.”; |
| --- | --- |

7.

u članku 3. dodaje se sljedeći stavak 9.:

„9.   Svi standardizirani ugovori koje je ESB sklopio od 1. kolovoza 2022. ili koje je ESB sklopio prije tog datuma i koji su nakon njega izmijenjeni, trajno sadržavaju izjavu svake druge ugovorne strane da: (a) druga ugovorna strana u svim značajnim aspektima poštuje sve primjenjive zakone (uključujući upute nadležnih tijela) koji se odnose na sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma; (b) druga ugovorna strana nije uključena u pranje novca i/ili financiranje terorizma i (c) druga ugovorna strana poštuje sve primjenjive mjere ograničavanja (koje se obično nazivaju „sankcijama”) koje su donesene na razini Europske unije i/ili Ujedinjenih naroda ili koje je nametnulo neko drugo nadležno tijelo.”;

Članak 2.

Stupanje na snagu

1.   Ova Smjernica stupa na snagu na dan kad su o njoj obaviještene nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro.

2.   Središnje banke Eurosustava postupat će se u skladu s ovom Smjernicom od 1. kolovoza 2022.

Članak 3.

Adresati

Ova Smjernica upućena je svim središnjim bankama Eurosustava.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 28. srpnja 2022.

Za Upravno vijeće ESB-a

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  Smjernica 2008/596/EZ Europske središnje banke od 20. lipnja 2008. o upravljanju deviznim pričuvama Europske središnje banke od strane nacionalnih središnjih banaka i o pravnoj dokumentaciji za poslove koji uključuju te pričuve (ESB/2008/5) (SL L 192, 19.7.2008., str. 63.).

1

---

PRILOG

Prilog I. Smjernici 2008/596/EZ (ESB/2008/5) zamjenjuje se sljedećim:

„
  ECB ANNEX

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the „Agreement”) between the European Central Bank (the „ECB”) and [name of counterparty] (the „Counterparty”). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the „Master Netting Agreement”) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: i. any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; ii. the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or iii. a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.” |
| --- | --- |

6.

---