# Euroopa Liidu L 200/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 200 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik29. juuli 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 200

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik29. juuli 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/1321, 25. juuli 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate fluoriidiooni, oksüfluorfeeni, pürokssulaami, kvinmeraagi ja sulfurüülfluoriidi jääkide piirnormidega (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1322, 25. juuli 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/632 seoses loeteludega loomsetest saadustest, loomsetest kõrvalsaadustest ja liittoodetest, mille suhtes kohaldatakse piiripunktides ametlikku kontrolli (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1323, 27. juuli 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 65 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/1324, 28. juuli 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate bensovindiflupüüri, boskaliidi, fenasakviini, fluasifop-P, flupüradifurooni, fluksapüroksaadi, fosetüül-Al’i, isofetamiidi, metaflumisooni, püraklostrobiini, spirotetramaadi, tiabendasooli ja metüültolklofossi jääkide piirnormidega (
  1
  ) | 68 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1325, 28. juuli 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (
  1
  ) | 109 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2022/1326, 18. märts 2022, millega muudetakse raamotsuse 2004/757/JSK lisa seoses uute psühhoaktiivsete ainete lisamisega uimasti määratlusse | 148 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/1327, 26. juuli 2022, millega palutakse komisjonil esitada uuring, mis käsitleb liidu postiteenuste siseturu olukorda, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/67/EÜ kohaldamisega, ning asjakohasel juhul ettepanek uuringu tulemustest lähtuvalt | 152 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2022/1328, 30. september 2021, meetmete SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) kohta, mida Itaalia ja Lazio maakond rakendasid äriühingu Laziomar ja selle omandaja CLNi suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 6989 all)

   (
  1
  ) | 154 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/1321, 25. juuli 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate fluoriidiooni, oksüfluorfeeni, pürokssulaami, kvinmeraagi ja sulfurüülfluoriidi jääkide piirnormidega (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1322, 25. juuli 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/632 seoses loeteludega loomsetest saadustest, loomsetest kõrvalsaadustest ja liittoodetest, mille suhtes kohaldatakse piiripunktides ametlikku kontrolli (
  1
  )

1

25

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1323, 27. juuli 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

65

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/1324, 28. juuli 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate bensovindiflupüüri, boskaliidi, fenasakviini, fluasifop-P, flupüradifurooni, fluksapüroksaadi, fosetüül-Al’i, isofetamiidi, metaflumisooni, püraklostrobiini, spirotetramaadi, tiabendasooli ja metüültolklofossi jääkide piirnormidega (
  1
  )

1

68

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1325, 28. juuli 2022, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (
  1
  )

1

109

DIREKTIIVID

*

Komisjoni delegeeritud direktiiv (EL) 2022/1326, 18. märts 2022, millega muudetakse raamotsuse 2004/757/JSK lisa seoses uute psühhoaktiivsete ainete lisamisega uimasti määratlusse

148

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/1327, 26. juuli 2022, millega palutakse komisjonil esitada uuring, mis käsitleb liidu postiteenuste siseturu olukorda, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/67/EÜ kohaldamisega, ning asjakohasel juhul ettepanek uuringu tulemustest lähtuvalt

152

*

Komisjoni otsus (EL) 2022/1328, 30. september 2021, meetmete SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) kohta, mida Itaalia ja Lazio maakond rakendasid äriühingu Laziomar ja selle omandaja CLNi suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 6989 all)

   (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 6989 all)

1

154

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/1321,

25. juuli 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate fluoriidiooni, oksüfluorfeeni, pürokssulaami, kvinmeraagi ja sulfurüülfluoriidi jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a ja artikli 49 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Fluoriidiooni, oksüfluorfeeni, pürokssulaami, kvinmeraagi ja sulfurüülfluoriidi jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa A osas. |
| --- | --- |

(1)

Fluoriidiooni, oksüfluorfeeni, pürokssulaami, kvinmeraagi ja sulfurüülfluoriidi jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 III lisa A osas.

| (2) | Oksüfluorfeeni jääkide kehtivate piirnormide kohta esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) põhjendatud arvamuse (2) kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 1. Toiduohutusamet soovitas vähendada jääkide piirnorme tsitrusviljade, pähklite, õunviljade, luuviljade, viinamarjade, lauaoliivide, hurmaade, granaatõunte, sibulate, peakapsaste ja päevalilleseemnete puhul. Muude toodete puhul soovitas toiduohutusamet jätkata kehtivate piirnormide kohaldamist. Kuna tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks kõnealuste toodete puhul jääkide piirnormid sätestada määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti poolt kindlaks määratud tasemel. |
| --- | --- |

(2)

Oksüfluorfeeni jääkide kehtivate piirnormide kohta esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) põhjendatud arvamuse (2) kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 1. Toiduohutusamet soovitas vähendada jääkide piirnorme tsitrusviljade, pähklite, õunviljade, luuviljade, viinamarjade, lauaoliivide, hurmaade, granaatõunte, sibulate, peakapsaste ja päevalilleseemnete puhul. Muude toodete puhul soovitas toiduohutusamet jätkata kehtivate piirnormide kohaldamist. Kuna tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks kõnealuste toodete puhul jääkide piirnormid sätestada määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti poolt kindlaks määratud tasemel.

| (3) | Pürokssulaami jääkide kehtivate piirnormide kohta esitas toiduohutusamet põhjendatud arvamuse (3) kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 1. Toiduohutusamet soovitas säilitada kehtivad jääkide piirnormid konkreetse määramispiiri või vaikeväärtuse tasemel. Mõne kauba puhul on konkreetsete määramispiiride puhul vaja kohandada kõrgemaid väärtusi, pidades silmas analüütilist teostatavust. Kõnealused määramispiirid tuleks sätestada määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti poolt kindlaks määratud tasemel. |
| --- | --- |

(3)

Pürokssulaami jääkide kehtivate piirnormide kohta esitas toiduohutusamet põhjendatud arvamuse (3) kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 1. Toiduohutusamet soovitas säilitada kehtivad jääkide piirnormid konkreetse määramispiiri või vaikeväärtuse tasemel. Mõne kauba puhul on konkreetsete määramispiiride puhul vaja kohandada kõrgemaid väärtusi, pidades silmas analüütilist teostatavust. Kõnealused määramispiirid tuleks sätestada määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti poolt kindlaks määratud tasemel.

| (4) | Kvinmeraagi jääkide kehtivate piirnormide kohta esitas toiduohutusamet põhjendatud arvamuse (4) kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 1. Toiduohutusamet tegi ettepaneku muuta kvinmeraagi (kvinmeraagi ning selle metaboliitide BH 518-2 ja BH 518-4 summa, väljendatuna kvinmeraagina) jäägi määratlust taimsete saaduste ja mee puhul. Toiduohutusamet soovitas vähendada jääkide piirnorme suhkrupeedi juurte, lihaskoe (sead, veised, lambad, kitsed, hobuslased, kodulinnud), rasvkoe (sead, veised, lambad, kitsed, hobuslased, kodulinnud), maksa (sead, kodulinnud), sigade neerude, piima (veised, lambad, kitsed, hobused) ja linnumunade puhul. Muude toodete puhul soovitas toiduohutusamet jääkide piirnormi suurendada või jätkata kehtiva piirnormi kohaldamist. Kuna tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks need jääkide piirnormid sätestada määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti poolt kindlaks määratud tasemel. Toiduohutusamet tegi järelduse, et mäletsejaliste ja hobuslaste maksa ja neerude puhul ei olnud teave jääkide piirnormide kohta täies ulatuses kättesaadav ja riskijuhtijatel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi. Läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

(4)

Kvinmeraagi jääkide kehtivate piirnormide kohta esitas toiduohutusamet põhjendatud arvamuse (4) kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 1. Toiduohutusamet tegi ettepaneku muuta kvinmeraagi (kvinmeraagi ning selle metaboliitide BH 518-2 ja BH 518-4 summa, väljendatuna kvinmeraagina) jäägi määratlust taimsete saaduste ja mee puhul. Toiduohutusamet soovitas vähendada jääkide piirnorme suhkrupeedi juurte, lihaskoe (sead, veised, lambad, kitsed, hobuslased, kodulinnud), rasvkoe (sead, veised, lambad, kitsed, hobuslased, kodulinnud), maksa (sead, kodulinnud), sigade neerude, piima (veised, lambad, kitsed, hobused) ja linnumunade puhul. Muude toodete puhul soovitas toiduohutusamet jääkide piirnormi suurendada või jätkata kehtiva piirnormi kohaldamist. Kuna tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks need jääkide piirnormid sätestada määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti poolt kindlaks määratud tasemel. Toiduohutusamet tegi järelduse, et mäletsejaliste ja hobuslaste maksa ja neerude puhul ei olnud teave jääkide piirnormide kohta täies ulatuses kättesaadav ja riskijuhtijatel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi. Läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet.

| (5) | Sulfurüülfluoriidi jääkide kehtivate piirnormide kohta esitas toiduohutusamet põhjendatud arvamuse (5) kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 1. Toiduohutusamet tegi ettepaneku esialgselt säilitada kaks kehtivat jääkide määratlust (sulfurüülfluoriid ja fluoriidioon), kuna nende kinnitamiseks on vaja täiendavaid andmeid. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et teave sulfurüülfluoriidi ja fluoriidiooni jääkide piirnormide kohta kõigi määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisas loetletud kaupade puhul ei olnud täies ulatuses kättesaadav ja riskijuhtijatel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Võttes arvesse toidukäitlejate esitatud täiendavaid seireandmeid selle kohta, et tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks taimeteede, kibuvitsamarjade, musta leedri marjade ning vürtsbasiiliku ja söödavate õite puhul sätestada fluoriidiooni jääkide piirnormid määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi. Läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

(5)

Sulfurüülfluoriidi jääkide kehtivate piirnormide kohta esitas toiduohutusamet põhjendatud arvamuse (5) kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 1. Toiduohutusamet tegi ettepaneku esialgselt säilitada kaks kehtivat jääkide määratlust (sulfurüülfluoriid ja fluoriidioon), kuna nende kinnitamiseks on vaja täiendavaid andmeid. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et teave sulfurüülfluoriidi ja fluoriidiooni jääkide piirnormide kohta kõigi määruse (EÜ) nr 396/2005 I lisas loetletud kaupade puhul ei olnud täies ulatuses kättesaadav ja riskijuhtijatel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Võttes arvesse toidukäitlejate esitatud täiendavaid seireandmeid selle kohta, et tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks taimeteede, kibuvitsamarjade, musta leedri marjade ning vürtsbasiiliku ja söödavate õite puhul sätestada fluoriidiooni jääkide piirnormid määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi. Läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet.

| (6) | Toodete jaoks, mille töötlemine asjaomaste taimekaitsevahenditega ei ole lubatud ja mille jaoks ei ole kehtestatud impordi puhul kohaldatavaid jääkide piirnorme ega codex'is esitatud jääkide piirnorme (CXLd), tuleks kehtestada jääkide piirnormiks konkreetne määramispiir või vaikeväärtus, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 18 lõike 1 punktis b. |
| --- | --- |

(6)

Toodete jaoks, mille töötlemine asjaomaste taimekaitsevahenditega ei ole lubatud ja mille jaoks ei ole kehtestatud impordi puhul kohaldatavaid jääkide piirnorme ega codex'is esitatud jääkide piirnorme (CXLd), tuleks kehtestada jääkide piirnormiks konkreetne määramispiir või vaikeväärtus, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 18 lõike 1 punktis b.

| (7) | Komisjon pidas teatavate määramispiiride kohandamise küsimuses nõu Euroopa Liidu pestitsiidide jääkide referentlaboritega. Mitme toimeaine puhul jõudsid laborid järeldusele, et tehnika arengu tõttu on teatavate toodete kohta vaja kehtestada konkreetsed määramispiirid. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon pidas teatavate määramispiiride kohandamise küsimuses nõu Euroopa Liidu pestitsiidide jääkide referentlaboritega. Mitme toimeaine puhul jõudsid laborid järeldusele, et tehnika arengu tõttu on teatavate toodete kohta vaja kehtestada konkreetsed määramispiirid.

| (8) | Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamustele ja võttes arvesse käsitletava küsimuse puhul asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõikega 2. |
| --- | --- |

(8)

Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamustele ja võttes arvesse käsitletava küsimuse puhul asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõikega 2.

| (9) | Jääkide uute piirnormide suhtes on Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel konsulteeritud liidu kaubanduspartneritega ja nende märkusi on arvesse võetud. |
| --- | --- |

(9)

Jääkide uute piirnormide suhtes on Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel konsulteeritud liidu kaubanduspartneritega ja nende märkusi on arvesse võetud.

| (10) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta.

| (11) | Et võimaldada toodete tavapärast turustamist, töötlemist ja tarbimist, tuleks käesoleva määrusega ette näha üleminekukord toodete suhtes, mis on toodetud enne jääkide piirnormide muutmist ja mille kohta on olemas teave, et kõrgetasemeline tarbijakaitse on tagatud. |
| --- | --- |

(11)

Et võimaldada toodete tavapärast turustamist, töötlemist ja tarbimist, tuleks käesoleva määrusega ette näha üleminekukord toodete suhtes, mis on toodetud enne jääkide piirnormide muutmist ja mille kohta on olemas teave, et kõrgetasemeline tarbijakaitse on tagatud.

| (12) | Jääkide muudetud piirnormide jõustumisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid valmistuda nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Jääkide muudetud piirnormide jõustumisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid valmistuda nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 396/2005 kohaldamist kujul, nagu see kehtis enne selle muutmist käesoleva määrusega, jätkatakse nende toodete suhtes, mis on toodetud liidus või imporditud liitu enne 21. veebruari 2023.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 21. veebruarist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 070, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Euroopa Toiduohutusamet, „Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for spinetoram according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005“ (Põhjendatud arvamus oksüfluorfeeni jääkide kehtivate piirnormide läbivaatamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12), EFSA Journal (2020); 18(10): 6269.

2

(3)  Euroopa Toiduohutusamet, „Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for pyroxsulam according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005“ (Põhjendatud arvamus pürokssulaami jääkide kehtivate piirnormide läbivaatamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12). EFSA Journal (2020); 18(10): 6260.

3

(4)  Euroopa Toiduohutusamet, „Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for spinetoram according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005“ (Põhjendatud arvamus kvinmeraagi jääkide kehtivate piirnormide läbivaatamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12), EFSA Journal (2020); 18(10): 6257.

4

(5)  Euroopa Toiduohutusamet; „Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for penoxsulam according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005“ (Põhjendatud arvamus sulfurüülfluoriidi jääkide kehtivate piirnormide läbivaatamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12). EFSA Journal (2021); 19(1): 6390.

5

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | II lisasse lisatakse fluoriidiooni, oksüfluorfeeni, pürokssulaami, kvinmeraaki ja sulfurüülfluoriidi käsitlevad veerud:

  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)











  Kood- number | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1) | Fluoriidioon | Oksüfluorfeen (F) | Pürokssulaam | Kvinmeraak (kvinmeraagi ja selle metaboliitide BH 518–2 ja BH 518–4 summa, väljendatud kvinmeraagina) (R) | Sulfurüülfluoriid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | | 0,01
   (*1) | 0,01  (*1) | | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,2 (+) | | | 0,1
   (*1) | 0,01  (*1) |
| 0110010 | Greibid | (+) | | | | |
| 0110020 | Apelsinid | (+) | | | | |
| 0110030 | Sidrunid | (+) | | | | |
| 0110040 | Laimid | (+) | | | | |
| 0110050 | Mandariinid | (+) | | | | |
| 0110990 | Muud (2) | (+) | | | | |
| 0120000 | Pähklid | | | | 0,15
   (*1) | |
| 0120010 | Mandlid | 30 (+) | | | | 10 (+) |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | 30 (+) | | | | 10 (+) |
| 0120030 | Kašupähklid | 30 (+) | | | | 10 (+) |
| 0120040 | Kastanid | 30 (+) | | | | 10 (+) |
| 0120050 | Kookospähklid | 15 (+) | | | | 3 (+) |
| 0120060 | Sarapuupähklid | 30 (+) | | | | 10 (+) |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | 30 (+) | | | | 10 (+) |
| 0120080 | Pekanipähklid | 30 (+) | | | | 10 (+) |
| 0120090 | Piiniapähklid | 30 (+) | | | | 10 (+) |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | 30 (+) | | | | 10 (+) |
| 0120110 | Kreeka pähklid | 30 (+) | | | | 10 (+) |
| 0120990 | Muud (2) | 30 (+) | | | | 0,01
   (*1)
  (+) |
| 0130000 | Õunviljad | 0,2 (+) | | | 0,1
   (*1) | 0,01  (*1) |
| 0130010 | Õunad | (+) | | | | |
| 0130020 | Pirnid | (+) | | | | |
| 0130030 | Küdooniad | (+) | | | | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | (+) | | | | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | (+) | | | | |
| 0130990 | Muud (2) | (+) | | | | |
| 0140000 | Luuviljad | 0,2 (+) | | | 0,1
   (*1) | 0,01  (*1) |
| 0140010 | Aprikoosid | (+) | | | | |
| 0140020 | Maguskirsid | (+) | | | | |
| 0140030 | Virsikud | (+) | | | | |
| 0140040 | Ploomid | (+) | | | | |
| 0140990 | Muud (2) | (+) | | | | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | (+) | | | 0,1
   (*1) | 0,01  (*1) |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

1)

II lisasse lisatakse fluoriidiooni, oksüfluorfeeni, pürokssulaami, kvinmeraaki ja sulfurüülfluoriidi käsitlevad veerud:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood- number

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1)

Fluoriidioon

Oksüfluorfeen (F)

Pürokssulaam

Kvinmeraak (kvinmeraagi ja selle metaboliitide BH 518–2 ja BH 518–4 summa, väljendatud kvinmeraagina) (R)

Sulfurüülfluoriid

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0110000

Tsitrusviljad

0,2 (+)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0110010

Greibid

(+)

0110020

Apelsinid

(+)

0110030

Sidrunid

(+)

0110040

Laimid

(+)

0110050

Mandariinid

(+)

0110990

Muud (2)

(+)

0120000

Pähklid

0,15
   (*1)

0120010

Mandlid

30 (+)

10 (+)

0120020

Brasiilia pähklid

30 (+)

10 (+)

0120030

Kašupähklid

30 (+)

10 (+)

0120040

Kastanid

30 (+)

10 (+)

0120050

Kookospähklid

15 (+)

3 (+)

0120060

Sarapuupähklid

30 (+)

10 (+)

0120070

Makadaamiapähklid

30 (+)

10 (+)

0120080

Pekanipähklid

30 (+)

10 (+)

0120090

Piiniapähklid

30 (+)

10 (+)

0120100

Pistaatsiapähklid

30 (+)

10 (+)

0120110

Kreeka pähklid

30 (+)

10 (+)

0120990

Muud (2)

30 (+)

0,01
   (*1)
  (+)

0130000

Õunviljad

0,2 (+)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0130010

Õunad

(+)

0130020

Pirnid

(+)

0130030

Küdooniad

(+)

0130040

Astelpihlaka viljad

(+)

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

(+)

0130990

Muud (2)

(+)

0140000

Luuviljad

0,2 (+)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0140010

Aprikoosid

(+)

0140020

Maguskirsid

(+)

0140030

Virsikud

(+)

0140040

Ploomid

(+)

0140990

Muud (2)

(+)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

(+)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0151000

a)

Viinamarjad

0,2 (+)

(+)

0151010

Lauaviinamarjad

(+)

(+)

0151020

Veiniviinamarjad

(+)

(+)

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

0,2 (+)

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0,2 (+)

0153010

Pamplid

(+)

0153020

Põldmurakad

(+)

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

(+)

0153990

Muud (2)

(+)

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010

Mustikad

0,2 (+)

0154020

Jõhvikad

0,2 (+)

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0,2 (+)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0,2 (+)

0154050

Kibuvitsamarjad

2 (+)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0,2 (+)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0,2 (+)

0154080

Musta leedri marjad

2 (+)

0154990

Muud (2)

0,2 (+)

0160000

Mitmesugused puuviljad

0,2 (+)

0,01  (*1)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

(+)

0161010

Datlid

(+)

0,1
   (*1)

0161020

Viigimarjad

(+)

0,1
   (*1)

0161030

Lauaoliivid

(+)

0,15
   (*1)

0161040

Kinkanid

(+)

0,1
   (*1)

0161050

Tähtviljad

(+)

0,1
   (*1)

0161060

Hurmaad

(+)

0,1
   (*1)

0161070

Jambolanid

(+)

0,1
   (*1)

0161990

Muud (2)

(+)

0,1
   (*1)

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

(+)

0,1
   (*1)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

(+)

0162020

Litšid

(+)

0162030

Granadillid/marakujad

(+)

0162040

Kaktusviljad

(+)

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

(+)

0162060

Virgiinia persimonid

(+)

0162990

Muud (2)

(+)

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

(+)

0163010

Avokaadod

(+)

0,15
   (*1)

0163020

Banaanid

(+)

0,1
   (*1)

0163030

Mangod

(+)

0,1
   (*1)

0163040

Papaiad

(+)

0,1
   (*1)

0163050

Granaatõunad

(+)

0,1
   (*1)

0163060

Suhkurannoonad

(+)

0,1
   (*1)

0163070

Guajaavid

(+)

0,1
   (*1)

0163080

Ananassid

(+)

0,1
   (*1)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

(+)

0,1
   (*1)

0163100

Durianid

(+)

0,1
   (*1)

0163110

Oga-annoonad

(+)

0,1
   (*1)

0163990

Muud (2)

(+)

0,1
   (*1)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

(+)

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

(+)

0,1
   (*1)

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

(+)

0,1
   (*1)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

(+)

0212020

Bataat

(+)

0212030

Jamss

(+)

0212040

Roogmaranta

(+)

0212990

Muud (2)

(+)

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

(+)

0213010

Söögipeet

(+)

0,15
   (*1)

0213020

Porgand

(+)

0,1
   (*1)

0213030

Juurseller

(+)

0,1
   (*1)

0213040

Mädarõigas

(+)

0,1
   (*1)

0213050

Maapirn

(+)

0,1
   (*1)

0213060

Pastinaak

(+)

0,1
   (*1)

0213070

Juurpetersell

(+)

0,1
   (*1)

0213080

Redis

(+)

0,1
   (*1)

0213090

Aed-piimjuur

(+)

0,1
   (*1)

0213100

Kaalikas

(+)

0,1
   (*1)

0213110

Naeris

(+)

0,1
   (*1)

0213990

Muud (2)

(+)

0,1
   (*1)

0220000

Sibulköögivili

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0220010

Küüslauk

(+)

0220020

Sibul

(+)

0220030

Pesasibul

(+)

0220040

Roheline sibul ja talisibul

(+)

0220990

Muud (2)

(+)

0230000

Viliköögivili

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

(+)

0231010

Tomat

(+)

0231020

Harilik paprika

(+)

0231030

Baklažaan

(+)

0231040

Söödav muskushibisk

(+)

0231990

Muud (2)

(+)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

(+)

0232010

Kurk

(+)

0232020

Kornišon

(+)

0232030

Kabatšokk

(+)

0232990

Muud (2)

(+)

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

(+)

0233010

Melon

(+)

0233020

Suureviljaline kõrvits

(+)

0233030

Arbuus

(+)

0233990

Muud (2)

(+)

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

(+)

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

(+)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

(+)

0241010

Spargelkapsas

(+)

0241020

Lillkapsas

(+)

0241990

Muud (2)

(+)

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

(+)

0242010

Rooskapsas

(+)

0242020

Peakapsas

(+)

0242990

Muud (2)

(+)

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

(+)

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

(+)

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

(+)

0243990

Muud (2)

(+)

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

(+)

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

(+)

0,1
   (*1)

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0251010

Põldkännak

(+)

0251020

Aedsalat

(+)

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

(+)

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

(+)

0251050

Ameerika kollakas

(+)

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

(+)

0251070

Kapsas-lehtsinep

(+)

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

(+)

0251990

Muud (2)

(+)

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0252010

Spinat

(+)

0252020

Harilik portulak

(+)

0252030

Lehtpeet

(+)

0252990

Muud (2)

(+)

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

0,02
   (*1)

0,02
   (*1)

0,02
   (*1)

0256010

Aed-harakputk

0,2 (+)

0256020

Murulauk

0,2 (+)

0256030

Lehtseller

0,2 (+)

0256040

Petersell

0,2 (+)

0256050

Aedsalvei

0,2 (+)

0256060

Rosmariin

0,2 (+)

0256070

Aed-liivatee

0,2 (+)

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

2 (+)

0256090

Loorberilehed

0,2 (+)

0256100

Estragon

0,2 (+)

0256990

Muud (2)

0,2 (+)

0260000

Kaunköögivili

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0260010

Oad (kaunadega)

(+)

0260020

Oad (kaunadeta)

(+)

0260030

Herned (kaunadega)

(+)

0260040

Herned (kaunadeta)

(+)

0260050

Läätsed

(+)

0260990

Muud (2)

(+)

0270000

Varsköögivili

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0270010

Spargel

(+)

0270020

Kardi

(+)

0270030

Varsseller

(+)

0270040

Salat-apteegitill

(+)

0270050

Harilik artišokk

(+)

0270060

Porrulauk

(+)

0270070

Rabarber

(+)

0270080

Bambusevõrsed

(+)

0270090

Palmipungad

(+)

0270990

Muud (2)

(+)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0280010

Kultuurseened

(+)

0280020

Metsaseened

(+)

0280990

Samblad ja samblikud

(+)

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0300000

KAUNVILI

2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,1
   (*1)

0,01  (*1)

0300010

Oad

(+)

0300020

Läätsed

(+)

0300030

Herned

(+)

0300040

Lupiinid/lupiinioad

(+)

0300990

Muud (2)

(+)

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

2 (+)

0,01  (*1)

0,15
   (*1)

0,01  (*1)

0401000

Õliseemned

(+)

0,01
   (*1)

0401010

Linaseemned

(+)

0401020

Maapähklid

(+)

0401030

Unimagunaseemned

(+)

0401040

Seesamiseemned

(+)

0401050

Päevalilleseemned

(+)

0401060

Rapsiseemned

(+)

0401070

Sojaoad

(+)

0401080

Sinepiseemned

(+)

0401090

Puuvillaseemned

(+)

0401100

Kõrvitsaseemned

(+)

0401110

Värvisafloori seemned

(+)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

(+)

0401130

Põldtudra seemned

(+)

0401140

Kanepiseemned

(+)

0401150

Riitsinuseseemned

(+)

0401990

Muud (2)

(+)

0402000

Õlivili

(+)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

(+)

1

0402020

Õlipalmi tuumad

(+)

0,01
   (*1)

0402030

Õlipalmi viljad

(+)

0,01
   (*1)

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

(+)

0,01
   (*1)

0402990

Muud (2)

(+)

0,01
   (*1)

0500000

TERAVILI

2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,1
   (*1)

0,01
   (*1)

0500010

Oder

(+)

0500020

Tatar ja muu ebateravili

(+)

0500030

Mais

(+)

0500040

Harilik hirss

(+)

0500050

Kaer

(+)

0500060

Riis

(+)

0500070

Rukis

(+)

0500080

Harilik sorgo

(+)

0500090

Nisu

(+)

0500990

Muud (2)

(+)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0,1
   (*1)

0610000

Teed

400 (+)

0,05
   (*1)

0620000

Kohvioad

5 (+)

0,05
   (*1)

0630000

Taimeteed

10 (+)

0,05
   (*1)

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

(+)

0631010

Kummel

(+)

0631020

Hapu hibisk

(+)

0631030

Roos

(+)

0631040

Jasmiin

(+)

0631050

Pärn

(+)

0631990

Muud (2)

(+)

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

(+)

0632010

Maasikas

(+)

0632020

Tee-punapõõsas

(+)

0632030

Matepuu

(+)

0632990

Muud (2)

(+)

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

(+)

0633010

Palderjan

(+)

0633020

Ženženn

(+)

0633990

Muud (2)

(+)

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

(+)

0640000

Kakaooad

5 (+)

0,03 (+)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

10 (+)

0,05
   (*1)

0700000

HUMAL

10 (+)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0800000

MAITSEAINED

5 (+)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0810000

Seemned

(+)

0810010

Aniis

(+)

0810020

Pärsia köömen

(+)

0810030

Seller

(+)

0810040

Koriander

(+)

0810050

Harilik vürtsköömen

(+)

0810060

Aedtill

(+)

0810070

Harilik apteegitill

(+)

0810080

Põld-lambalääts

(+)

0810090

Muskaatpähkel

(+)

0810990

Muud (2)

(+)

0820000

Viljad

(+)

0820010

Piment

(+)

0820020

Jaapani pipar

(+)

0820030

Köömen

(+)

0820040

Kardemon

(+)

0820050

Kadakamarjad

(+)

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

(+)

0820070

Vanill

(+)

0820080

Tamarind

(+)

0820990

Muud (2)

(+)

0830000

Puukoor

(+)

0830010

Kaneel

(+)

0830990

Muud (2)

(+)

0840000

Juured ja risoomid

(+)

0840010

Lagritsa-magusjuur

(+)

0840020

Harilik ingver

(+)

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

(+)

0840040

Mädarõigas

(+)

0840990

Muud (2)

(+)

0850000

Pungad

(+)

0850010

Nelk

(+)

0850020

Kappar

(+)

0850990

Muud (2)

(+)

0860000

Õie emakasuue

(+)

0860010

Safran

(+)

0860990

Muud (2)

(+)

0870000

Seemnerüü

(+)

0870010

Muskaatõis

(+)

0870990

Muud (2)

(+)

0900000

SUHKRUTAIMED

2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0900010

Suhkrupeedi juured

(+)

0,15
   (*1)

0900020

Harilik suhkruroog

(+)

0,1
   (*1)

0900030

Juursigur

(+)

0,1
   (*1)

0900990

Muud (2)

(+)

0,1
   (*1)

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

0,3 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

(+)

0,02
   (*1)

1011010

Lihaskude

(+)

1011020

Rasvkude

(+)

1011030

Maks

(+)

1011040

Neerud

(+)

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(+)

1011990

Muud (2)

(+)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

(+)

1012010

Lihaskude

(+)

0,02
   (*1)

1012020

Rasvkude

(+)

0,02
   (*1)

1012030

Maks

(+)

0,07 (+)

1012040

Neerud

(+)

0,05 (+)

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(+)

0,07 (+)

1012990

Muud (2)

(+)

0,02
   (*1)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

(+)

1013010

Lihaskude

(+)

0,02
   (*1)

1013020

Rasvkude

(+)

0,02
   (*1)

1013030

Maks

(+)

0,05 (+)

1013040

Neerud

(+)

0,05 (+)

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(+)

0,05 (+)

1013990

Muud (2)

(+)

0,02
   (*1)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

(+)

1014010

Lihaskude

(+)

0,02
   (*1)

1014020

Rasvkude

(+)

0,02
   (*1)

1014030

Maks

(+)

0,05 (+)

1014040

Neerud

(+)

0,05 (+)

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(+)

0,05 (+)

1014990

Muud (2)

(+)

0,02
   (*1)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

(+)

1015010

Lihaskude

(+)

0,02
   (*1)

1015020

Rasvkude

(+)

0,02
   (*1)

1015030

Maks

(+)

0,07 (+)

1015040

Neerud

(+)

0,05 (+)

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(+)

0,07 (+)

1015990

Muud (2)

(+)

0,02
   (*1)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

(+)

0,02
   (*1)

1016010

Lihaskude

(+)

1016020

Rasvkude

(+)

1016030

Maks

(+)

1016040

Neerud

(+)

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(+)

1016990

Muud (2)

(+)

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

(+)

0,02
   (*1)

1017010

Lihaskude

(+)

1017020

Rasvkude

(+)

1017030

Maks

(+)

1017040

Neerud

(+)

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

(+)

1017990

Muud (2)

(+)

1020000

Piim

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,02
   (*1)

0,01
   (*1)

1020010

Veised

(+)

1020020

Lambad

(+)

1020030

Kitsed

(+)

1020040

Hobused

(+)

1020990

Muud (2)

(+)

1030000

Linnumunad

0,2 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,02
   (*1)

0,01
   (*1)

1030010

Kanad

(+)

1030020

Pardid

(+)

1030030

Haned

(+)

1030040

Vutid

(+)

1030990

Muud (2)

(+)

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,5
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,3 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,02
   (*1)

0,01
   (*1)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,3 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,02
   (*1)

0,01
   (*1)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,3 (+)

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0,02
   (*1)

0,01
   (*1)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

Fluoriidioon

| A) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 0,2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist. B) jääkide piirnormiks kehtestati 3 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist kuivade rosinate fumigeerimiseks. Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

  0151000 a) Laua- ja veinviinamarjad


  0151010 Lauaviinamarjad


  0151020 Veiniviinamarjad |
| --- | --- |

A)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 0,2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist. B) jääkide piirnormiks kehtestati 3 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist kuivade rosinate fumigeerimiseks. Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0151000 a) Laua- ja veinviinamarjad

0151010 Lauaviinamarjad

0151020 Veiniviinamarjad

| A) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste kliiniliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist. B) Jääkide piirnormiks kehtestati 0,5 mg/kg, 2 mg/kg ja 4 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist vastavalt poleeritud riisiterade, teraviljajahu ja -kliide fumigeerimiseks. Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

  0500060 Riis |
| --- | --- |

A)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste kliiniliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist. B) Jääkide piirnormiks kehtestati 0,5 mg/kg, 2 mg/kg ja 4 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist vastavalt poleeritud riisiterade, teraviljajahu ja -kliide fumigeerimiseks. Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0500060 Riis

| A) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste kliiniliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist. B) Jääkide piirnormiks kehtestati 1 mg/kg, 2 mg/kg ja 4 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist vastavalt maisitärklise, teraviljajahu ja - kliide fumigeerimiseks. B) jääkide piirnormiks kehtestati 0,5 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist sõmera maisijahu, maisiõli ja maisijahu fumigeerimiseks. Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

  0500030 Mais |
| --- | --- |

A)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste kliiniliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist. B) Jääkide piirnormiks kehtestati 1 mg/kg, 2 mg/kg ja 4 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist vastavalt maisitärklise, teraviljajahu ja - kliide fumigeerimiseks. B) jääkide piirnormiks kehtestati 0,5 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist sõmera maisijahu, maisiõli ja maisijahu fumigeerimiseks. Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0500030 Mais

| A) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste kliiniliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist. B) Jääkide piirnormiks kehtestati 1 mg/kg, 2 mg/kg ja 4 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist vastavalt maisitärklise, teraviljajahu ja - kliide fumigeerimiseks. B) Jääkide piirnormiks kehtestati 0,5 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist manna ja nisu peenkliide fumigeerimiseks. Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

  0500090 Nisu |
| --- | --- |

A)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste kliiniliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist. B) Jääkide piirnormiks kehtestati 1 mg/kg, 2 mg/kg ja 4 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist vastavalt maisitärklise, teraviljajahu ja - kliide fumigeerimiseks. B) Jääkide piirnormiks kehtestati 0,5 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist manna ja nisu peenkliide fumigeerimiseks. Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0500090 Nisu

| A) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste kliiniliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist. B) Jääkide piirnormiks kehtestati 2 mg/kg ja 4 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist vastavalt teraviljajahu ja - kliide fumigeerimiseks. Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

  0500000 TERAVILI


  0500010 Oder


  0500020 Tatar ja muu ebateravili


  0500040 Harilik hirss


  0500050 Kaer


  0500070 Rukis


  0500080 Harilik sorgo


  0500990 Muud (2) |
| --- | --- |

A)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste kliiniliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist. B) Jääkide piirnormiks kehtestati 2 mg/kg ja 4 mg/kg, et kajastada fluoriidiooni lubatud kasutamist vastavalt teraviljajahu ja - kliide fumigeerimiseks. Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0500000 TERAVILI

0500010 Oder

0500020 Tatar ja muu ebateravili

0500040 Harilik hirss

0500050 Kaer

0500070 Rukis

0500080 Harilik sorgo

0500990 Muud (2)

Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 0,2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0161030 Lauaoliivid

0163010 Avokaadod

1020000 Piim

1020010 Veised

1020020 Lambad

1020030 Kitsed

1020040 Hobused

1020990 Muud (2)

1030000 Linnumunad

1030010 Kanad

1030020 Pardid

1030030 Haned

1030040 Vutid

1030990 Muud (2)

Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 0,3 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

1010000 Saadused, mille aluseks on

1011000 a) sead

1011010 Lihaskude

1011020 Rasvkude

1011030 Maks

1011040 Neerud

1011050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1011990 Muud (2)

1012000 b) veised

1012010 Lihaskude

1012020 Rasvkude

1012030 Maks

1012040 Neerud

1012050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1012990 Muud (2)

1013000 c) lambad

1013010 Lihaskude

1013020 Rasvkude

1013030 Maks

1013040 Neerud

1013050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013990 Muud (2)

1014000 d) kitsed

1014010 Lihaskude

1014020 Rasvkude

1014030 Maks

1014040 Neerud

1014050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014990 Muud (2)

1015000 e) hobuslased

1015010 Lihaskude

1015020 Rasvkude

1015030 Maks

1015040 Neerud

1015050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1015990 Muud (2)

1016000 f) kodulinnud

1016010 Lihaskude

1016020 Rasvkude

1016030 Maks

1016040 Neerud

1016050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990 Muud (2)

1017000 g) muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010 Lihaskude

1017020 Rasvkude

1017030 Maks

1017040 Neerud

1017050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1017990 Muud (2)

1050000 Kahepaiksed ja roomajad

1060000 Selgrootud maismaaloomad

1070000 Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 10 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0650000 Jaanikaunad/jaanileivad

0700000 HUMAL

Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0300000 KAUNVILI

0300010 Oad

0300020 Läätsed

0300030 Herned

0300040 Lupiinid/lupiinioad

0300990 Muud (2)

0400000 ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0401000 Õliseemned

0401010 Hariliku lina seemned

0401020 Maapähklid

0401030 Unimagunaseemned

0401040 Seesamiseemned

0401050 Päevalilleseemned

0401060 Rapsiseemned

0401070 Sojaoad

0401080 Sinepiseemned

0401090 Puuvillaseemned

0401100 Kõrvitsaseemned

0401110 Värvisafloori seemned

0401120 Hariliku kurgirohu seemned

0401130 Põldtudra seemned

0401140 Kanepiseemned

0401150 Riitsinuseseemned

0401990 Muud (2)

0402000 Õlivili

0402010 Oliivid õli tootmiseks

0402020 Õlipalmi tuumad

0402030 Õlipalmi viljad

0402040 Hariliku kapokipuu viljad

0402990 Muud (2)

Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0900000 SUHKRUTAIMED

0900010 Suhkrupeedi juured

0900020 Harilik suhkruroog

0900030 Juursigur

0900990 Muud (2)

Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 400 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0610000 Teed

Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 5 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0620000 Kohvioad

0800000 MAITSEAINED

0810000 Seemned

0810010 Aniis

0810020 Pärsia köömen

0810030 Seller

0810040 Koriander

0810050 Harilik vürtsköömen

0810060 Aedtill

0810070 Aed-apteegitill

0810080 Põld-lambalääts

0810090 Muskaatpähkel

0810990 Muud (2)

0820000 Viljad

0820010 Piment

0820020 Jaapani pipar

0820030 Köömen

0820040 Kardemon

0820050 Kadakamarjad

0820060 Pipar (must, roheline ja valge)

0820070 Vanill

0820080 Tamarindipuu viljad

0820990 Muud (2)

0830000 Puukoor

0830010 Kaneel

0830990 Muud (2)

0840000 Juured ja risoomid

0840010 Lagritsa-magusjuur

0840020 Harilik ingver (10)

0840030 Harilik kollajuur / kurkum

0840040 Mädarõigas (11)

0840990 Muud (2)

0850000 Pungad

0850010 Nelk

0850020 Kappar

0850990 Muud (2)

0860000 Õie emakasuue

0860010 Safran

0860990 Muud (2)

0870000 Seemnerüü

0870010 Muskaatõis

0870990 Muud (2)

Euroopa Toiduohutusamet tegi kindlaks, et teave analüüsimeetodite ja üldise toksilisuse profiili kohta ei ole kättesaadav. Puuduvad veenvad teaduslikud tõendid fluoriidiooni loodusliku esinemise kohta asjaomastes kultuurides, et teha järeldusi selle tekkimise mehhanismist. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0150000 Marjad ja väikesed puuviljad

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 0,2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0110000 Tsitrusviljad

0110010 Greibid

0110020 Apelsinid

0110030 Sidrunid

0110040 Laimid

0110050 Mandariinid

0110990 Muud (2)

0130000 Õunviljad

0130010 Õunad

0130020 Pirnid

0130030 Küdooniad

0130040 Astelpihlaka viljad

0130050 Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0130990 Muud (2)

0140000 Luuviljad

0140010 Aprikoosid

0140020 Maguskirsid

0140030 Virsikud

0140040 Ploomid

0140990 Muud (2)

0152000 b) Maasikad

0153000 c) Koguviljad

0153010 Pamplid

0153020 Põldmurakad

0153030 Vaarikad (punased ja kollased)

0153990 Muud (2)

0154000 d) Muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010 Mustikad

0154020 Jõhvikad

0154030 Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040 Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154060 Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070 Õun-viirpuu marjad

0154990 Muud (2)

0160000 Mitmesugused puuviljad

0161000 a) söödava koorega

0161010 Datlid

0161020 Viigimarjad

0161040 Kinkanid

0161050 Tähtviljad

0161060 Hurmaad

0161070 Jambolanid

0161990 Muud (2)

0162000 b) mittesöödava koorega, väikesed

0162010 Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020 Litšid

0162030 Granadillid/marakujad

0162040 Kaktusviljad

0162050 Hariliku kuldlehiku viljad

0162060 Virgiinia persimonid

0162990 Muud (2)

0163000 b) mittesöödava koorega, suured

0163020 Banaanid

0163030 Mangod

0163040 Papaiad

0163050 Granaatõunad

0163060 Suhkurannoonad

0163070 Guajaavid

0163080 Ananassid

0163090 Hõlmise leivapuu viljad

0163100 Durianid

0163110 Oga-annoonad

0163990 Muud (2)

0200000 VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILi

0210000 Juur- ja mugulköögivili

0211000 a) kartulid

0212000 b) Troopiline juur- ja mugulköögivili

0212010 Kassaava juured /jahumaniokk

0212020 Bataadid

0212030 Jamss

0212040 Roogmarantad

0212990 Muud (2)

0213000 c) muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0213010 Söögipeedid

0213020 Porgandid

0213030 Juursellerid

0213040 Mädarõikad

0213050 Maapirnid

0213060 Pastinaagid

0213070 Juurpetersellid

0213080 Redised

0213090 Aed-piimjuured

0213100 Kaalikad

0213110 Naerid

0213990 Muud (2)

0220000 Sibulköögivili

0220010 Küüslauk

0220020 Sibul

0220030 Pesasibul

0220040 Harilik sibul / roheline sibul ja talisibul

0220990 Muud (2)

0230000 Viliköögivili

0231000 a) maavitsalised ja kassinaerilised

0231010 Tomatid

0231020 Harilikud paprikad

0231030 Baklažaanid

0231040 Söödavad muskushibiskid

0231990 Muud (2)

0232000 b) kõrvitsalised – söödava koorega

0232010 Kurgid

0232020 Kornišonid

0232030 Rullkõrvitsad (kabatšokid)

0232990 Muud (2)

0233000 c) kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0233010 Melonid

0233020 Suureviljalised kõrvitsad

0233030 Arbuusid

0233990 Muud (2)

0234000 d) suhkrumais

0239000 e) muu viliköögivili

0240000 Kapsasköögivili (v.a kapsasköögivilja juured ja perekonna Brassica noorlehtedega põllukultuurid)

0241000 a) õisikkapsad

0241010 Spargelkapsas

0241020 Lillkapsas

0241990 Muud (2)

0242000 b) peakapsad

0242010 Rooskapsas

0242020 Peakapsas

0242990 Muud (2)

0243000 c) lehtkapsad

0243010 Hiina lehtnaeris / paksoi

0243020 Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990 Muud (2)

0244000 d) nuikapsad

0250000 Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000 a) salatid ja salatitaimed

0251010 Põldkännak

0251020 Aedsalat

0251030 Sile endiiviasigur

0251040 Kressid, muud võrsed ja võsud

0251050 Ameerika kollakas

0251060 Põld-võõrkapsas/rukola

0251070 Kapsas-lehtsinep

0251080 Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990 Muud (2)

0252000 b) spinatid ja muu samalaadne (lehed)

0252010 Spinat

0252020 Harilik portulak

0252030 Varspeedi / peedi pealsed

0252990 Muud (2)

0253000 c) hariliku viinapuu lehed ja sarnased liigid

0254000 d) ürt-allikkersid

0255000 e) salatsigurid

0256000 f) maitsetaimed ja söödavad õied

0256010  Aed-harakputk

0256020  Murulauk

0256030  Lehtseller

0256040  Petersell

0256050  Aedsalvei

0256060  Rosmariin

0256070  Aed-liivatee

0256090  Loorberilehed

0256100  Estragon

0256990 Muud (2)

0260000 Kaunköögivili

0260010 Oad (kaunadega)

0260020 Oad (kaunadeta)

0260030 Herned (kaunadega)

0260040 Herned (kaunadeta)

0260050 Läätsed

0260990 Muud (2)

0270000 Varsköögivili

0270010 Spargel

0270020 Kardi

0270030 Varsseller

0270040 Salat-apteegitill

0270050 Hispaania artišokk

0270060 Porrulauk

0270070 Rabarber

0270080 Bambusevõrsed

0270090 Palmisäsi

0270990 Muud (2)

0280000 Seened, samblad ja samblikud

0280010 Kultuurseened

0280020  Metsaseened

0280990  Samblad ja samblikud

0290000 Vetikad ja prokarüoodid

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 10 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0630000 Taimeteed

0631000 a) Õied

0631010 Kummeliõied

0631020 Hapu hibiskuse õied

0631030 Roosi õielehed

0631040 Jasmiiniõied

0631050 Pärnaõied

0631990 Muud (2)

0632000 b) Lehed ja ürdid

0632010 Maasikalehed

0632020 Tee-punapõõsa lehed

0632030 Mate

0632990 Muud (2)

0633000 c) Juured

0633010 Palderjanijuured

0633020 Ženženni juured

0633990 Muud (2)

0639000 d) Muudest taimeosadest

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide esinemise andmetest on näha, et praegu ei ole võimalik saavutada väärtusest 2 mg/kg väiksemat jääkide piirnormi. Pidades silmas selle piirnormi võimalikku tulevast vähendamist on vaja täiendavaid andmeid selle piirnormi taseme jälgimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0154050 Kibuvitsamarjad

0154080 Musta leedri marjad

0256080  Vürtsbasiilik ja söödavad õied

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave selliste kliiniliste uuringute kohta, millega uuritakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral, analüüsimeetodeid ja üldist toksilisuse profiili, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0640000 Kakaooad

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave, milles käsitletakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0120000 Pähklid

0120010 Mandlid

0120020 Brasiilia pähklid

0120030 Kašupähklid

0120040 Kastanid

0120050 Kookospähklid

0120060 Sarapuupähklid

0120070 Makadaamiapähklid

0120080 Pekanipähklid

0120090 Piiniapähklid

0120100 Pistaatsiapähklid

0120110 Kreeka pähklid

0120990 Muud (2)

Oksüfluorfeen (F)

| (F) | Rasvas lahustuv |
| --- | --- |

(F)

Rasvas lahustuv

Kvinmeraak (kvinmeraagi ja selle metaboliitide BH 518–2 ja BH 518–4 summa, väljendatud kvinmeraagina) (R)

| (R) | Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: kood 1000000 , v.a kood 1040000 : kvinmeraak |
| --- | --- |

(R)

Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: kood 1000000 , v.a kood 1040000 : kvinmeraak

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete ja analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

1012030 Maks

1012040 Neerud

1012050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013030 Maks

1013040 Neerud

1013050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014030 Maks

1014040 Neerud

1014050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1015030 Maks

1015040 Neerud

1015050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

Sulfurüülfluoriid

Jääkide piirnormiks kehtestati 0,06 mg/kg, et kajastada sulfurüülfluoriidi lubatud kasutamist kuivade rosinate fumigeerimiseks. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0151000 a) Viinamarjad

0151010 Lauaviinamarjad

0151020 Veiniviinamarjad

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave, milles käsitletakse toidu põhiainetes sisalduvate jääkide omadusi fumigatsiooni korral ja fluoriidiooni üldist toksilisust, ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuliks 2024, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0120000 Pähklid

0120010 Mandlid

0120020 Brasiilia pähklid

0120030 Kašupähklid

0120040 Kastanid

0120050 Kookospähklid

0120060 Sarapuupähklid

0120070 Makadaamiapähklid

0120080 Pekanipähklid

0120090 Piiniapähklid

0120100 Pistaatsiapähklid

0120110 Kreeka pähklid

0120990 Muud (2)

0640000 Kakaooad"

| 2) | III lisa A osast jäetakse välja fluoriidiooni, oksüfluorfeeni, pürokssulaami, kvinmeraaki ja sulfurüülfluoriidi käsitlevad veerud. |
| --- | --- |

2)

III lisa A osast jäetakse välja fluoriidiooni, oksüfluorfeeni, pürokssulaami, kvinmeraaki ja sulfurüülfluoriidi käsitlevad veerud.

---

(*1)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1322,

25. juuli 2022,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/632 seoses loeteludega loomsetest saadustest, loomsetest kõrvalsaadustest ja liittoodetest, mille suhtes kohaldatakse piiripunktides ametlikku kontrolli

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 47 lõike 2 esimese lõigu punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/632 (2) on kehtestatud loetelud loomadest ja loomsetest saadustest, loomsest paljundusmaterjalist, loomsetest kõrvalsaadustest ja nendest saadud toodetest, liittoodetest ning heinast ja põhust, mis tuleb esitada piiripunktides ametliku kontrolli tegemiseks, kusjuures tuleb ära märkida nende kombineeritud nomenklatuuri (CN) kood, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/632 (2) on kehtestatud loetelud loomadest ja loomsetest saadustest, loomsest paljundusmaterjalist, loomsetest kõrvalsaadustest ja nendest saadud toodetest, liittoodetest ning heinast ja põhust, mis tuleb esitada piiripunktides ametliku kontrolli tegemiseks, kusjuures tuleb ära märkida nende kombineeritud nomenklatuuri (CN) kood, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (3).

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/625 (4) artiklites 3, 5 ja 12 on sätestatud impordinõuded kaubasaadetistele, millele on teatavate CN-koodide ja harmoneeritud süsteemi koodidega („HS-koodid“) osutatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa teises osas. Neid sätteid on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/887 (5). Delegeeritud määruses (EL) 2022/887 selgitatakse kohaldatavaid koode, lisatakse puuduvad koodid ja jäetakse välja koodid, mis ei ole enam asjakohased. Seepärast on asjakohane lisada rakendusmääruse (EL) 2021/632 lisa loeteludesse rubriigid ja CN-koodid 0901, 1902 19, 1904 10 30, 1904 10 90, 1904 20, 1904 90 80, 2008 99, 2906, 2936 ja 3002 49 00, et vältida ebaselgust selles osas, milliste kaubasaadetiste suhtes kohaldatakse piiripunktides ametlikku kontrolli. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/625 (4) artiklites 3, 5 ja 12 on sätestatud impordinõuded kaubasaadetistele, millele on teatavate CN-koodide ja harmoneeritud süsteemi koodidega („HS-koodid“) osutatud määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa teises osas. Neid sätteid on muudetud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/887 (5). Delegeeritud määruses (EL) 2022/887 selgitatakse kohaldatavaid koode, lisatakse puuduvad koodid ja jäetakse välja koodid, mis ei ole enam asjakohased. Seepärast on asjakohane lisada rakendusmääruse (EL) 2021/632 lisa loeteludesse rubriigid ja CN-koodid 0901, 1902 19, 1904 10 30, 1904 10 90, 1904 20, 1904 90 80, 2008 99, 2906, 2936 ja 3002 49 00, et vältida ebaselgust selles osas, milliste kaubasaadetiste suhtes kohaldatakse piiripunktides ametlikku kontrolli.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1832 (6) muudeti kaupade, sh loomsete kõrvalsaaduste CN-koode ja kirjeldusi. Neid muudatusi tuleks rakendusmääruses (EL) 2021/632 kajastada. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1832 (6) muudeti kaupade, sh loomsete kõrvalsaaduste CN-koode ja kirjeldusi. Neid muudatusi tuleks rakendusmääruses (EL) 2021/632 kajastada.

| (4) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2021/632 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2021/632 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/632 lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 13. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/632, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 rakenduseeskirjad seoses loeteludega loomadest, loomsetest saadustest, loomsest paljundusmaterjalist, loomsetest kõrvalsaadustest ja nendest saadud toodetest, liittoodetest ning heinast ja põhust, mille suhtes kohaldatakse piiripunktides ametlikku kontrolli, ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/2007 ja komisjoni otsus 2007/275/EÜ (ELT L 132, 19.4.2021, lk 24).

2

(3)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 4. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/625, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 seoses teatavate inimtoiduks ettenähtud toodete ja loomade saadetiste liitu toomise nõuetega (ELT L 131, 17.5.2019, lk 18).

4

(5)  Komisjoni 28. märtsi 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/887, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2019/625 seoses kombineeritud nomenklatuuri ja harmoneeritud süsteemi koodide ning teatavate liittoodete imporditingimustega, delegeeritud määrust (EL) 2019/2122 seoses teatavate piiripunktides tehtavast ametlikust kontrollist vabastatud kaupade ja lemmiklindudega ning delegeeritud määrust (EL) 2021/630 seoses piiripunktides tehtavast ametlikust kontrollist vabastatud liittoodetele esitatavate nõuetega (ELT L 154, 7.6.2022, lk 23).

5

(6)  Komisjoni 12. oktoobri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1832, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 385, 29.10.2021, lk 1).

6

---

LISA

„LISA

LOETELUD LOOMADEST, LOOMSETEST SAADUSTEST, LOOMSEST PALJUNDUSMATERJALIST, LOOMSETEST KÕRVALSAADUSTEST JA NENDEST SAADUD TOODETEST, LIITTOODETEST NING HEINAST JA PÕHUST, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE PIIRIPUNKTIDES AMETLIKKU KONTROLLI VASTAVALT ARTIKLILE 3

Märkused

| 1. | Üldised märkused

  Teatavatele gruppidele on lisatud üldised märkused, et selgitada, milliseid loomi või kaupu on asjaomases grupis käsitletud. Vajaduse korral viidatakse ka komisjoni määruses (EL) nr 142/2011 (1) sätestatud erinõuetele.
  Eritingimustele vastavate ja piiripunktides tehtavast ametlikust kontrollist vabastatud liittoodete loetelu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/630 (2). |
| --- | --- |

1.

Teatavatele gruppidele on lisatud üldised märkused, et selgitada, milliseid loomi või kaupu on asjaomases grupis käsitletud. Vajaduse korral viidatakse ka komisjoni määruses (EL) nr 142/2011 (1) sätestatud erinõuetele.

Eritingimustele vastavate ja piiripunktides tehtavast ametlikust kontrollist vabastatud liittoodete loetelu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/630 (2).

| 2. | Märkus grupi kohta

  Käesoleva lisa loetelud on jagatud gruppideks, mis vastavad nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (3) I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuri (CN) asjakohastele gruppidele.
  Grupi kohta esitatud märkused on selgitused, mis on vajaduse korral võetud märkustest CNi üksikute gruppide kohta. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva lisa loetelud on jagatud gruppideks, mis vastavad nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (3) I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuri (CN) asjakohastele gruppidele.

Grupi kohta esitatud märkused on selgitused, mis on vajaduse korral võetud märkustest CNi üksikute gruppide kohta.

| 3. | Väljavõte harmoneeritud süsteemi selgitavatest märkustest ja klassifitseerimisarvamustest

  Täiendavat teavet eri gruppide kohta on vajaduse korral võetud Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi (HS) selgitavatest märkustest ja klassifitseerimisarvamustest. |
| --- | --- |

3.

Täiendavat teavet eri gruppide kohta on vajaduse korral võetud Maailma Tolliorganisatsiooni harmoneeritud süsteemi (HS) selgitavatest märkustest ja klassifitseerimisarvamustest.

Tabelid

| 4. | 1. veerg – CN-kood

  Selles veerus esitatakse CN-kood. Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestatud kombineeritud nomenklatuur põhineb 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (HS) rahvusvahelisel konventsioonil, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 87/369/EMÜ (4). CNiga on üle võetud HSi rubriigid ja kuuekohalised alamrubriigid, ainult seitsmes ja kaheksas number tähistavad CNi enda alajaotisi.
  Neljanumbrilise koodi puhul: kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõik loomad ja kaubad, mille kood algab nimetatud nelja numbriga või mis kuuluvad nimetatud neljanumbrilise koodi alla, esitada piiripunktis ametliku kontrolli tegemiseks. Enamikul nendest juhtudest on asjaomased CN-koodid, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (5) artikli 133 lõikes 4 osutatud TRACES-süsteemis, jaotatud kuue- või kaheksanumbrilisteks koodideks.
  Kui ametliku kontrolli käigus on vaja üle vaadata üksnes teatavad konkreetsed nelja-, kuue- või kaheksanumbrilise koodi alla kuuluvad loomad ja kaubad ning CNis puudub kõnealuse koodi all konkreetne alajaotis, lisatakse koodile „Ex“. Sel juhul määratakse käesoleva määrusega hõlmatud loomad ja kaubad kindlaks CN-koodi ja 2. veeru vastava kirjelduse ulatuse ning 3. veeru kvalifitseerumise ja selgituse järgi. |
| --- | --- |

4.

Selles veerus esitatakse CN-kood. Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestatud kombineeritud nomenklatuur põhineb 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (HS) rahvusvahelisel konventsioonil, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 87/369/EMÜ (4). CNiga on üle võetud HSi rubriigid ja kuuekohalised alamrubriigid, ainult seitsmes ja kaheksas number tähistavad CNi enda alajaotisi.

Neljanumbrilise koodi puhul: kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõik loomad ja kaubad, mille kood algab nimetatud nelja numbriga või mis kuuluvad nimetatud neljanumbrilise koodi alla, esitada piiripunktis ametliku kontrolli tegemiseks. Enamikul nendest juhtudest on asjaomased CN-koodid, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (5) artikli 133 lõikes 4 osutatud TRACES-süsteemis, jaotatud kuue- või kaheksanumbrilisteks koodideks.

Kui ametliku kontrolli käigus on vaja üle vaadata üksnes teatavad konkreetsed nelja-, kuue- või kaheksanumbrilise koodi alla kuuluvad loomad ja kaubad ning CNis puudub kõnealuse koodi all konkreetne alajaotis, lisatakse koodile „Ex“. Sel juhul määratakse käesoleva määrusega hõlmatud loomad ja kaubad kindlaks CN-koodi ja 2. veeru vastava kirjelduse ulatuse ning 3. veeru kvalifitseerumise ja selgituse järgi.

| 5. | 2. veerg – kirjeldus

  Kasutatakse loomade ja kaupade kirjeldust, mis on esitatud CNi kirjelduse veerus.
  Ilma et see piiraks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise reeglite kohaldamist, peetakse 2. veerus esitatud loomade ja kaupade kirjeldusi vaid soovituslikuks, sest käesoleva määrusega hõlmatud loomad ja kaubad on kindlaks määratud CN-koodidega. |
| --- | --- |

5.

Kasutatakse loomade ja kaupade kirjeldust, mis on esitatud CNi kirjelduse veerus.

Ilma et see piiraks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise reeglite kohaldamist, peetakse 2. veerus esitatud loomade ja kaupade kirjeldusi vaid soovituslikuks, sest käesoleva määrusega hõlmatud loomad ja kaubad on kindlaks määratud CN-koodidega.

| 6. | 3. veerg – kvalifitseerumine ja selgitus

  Selles veerus täpsustatakse hõlmatud loomi või kaupu. Lisateave kombineeritud nomenklatuuri eri gruppidesse kuuluvate loomade või kaupade kohta on kättesaadav Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavates märkustes (6).
  Loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1069/2009 (7) ja määrusega (EL) nr 142/2011, ei ole liidu õiguses konkreetselt määratletud. Ametliku kontrolli peavad läbima tooted, mis on osaliselt töödeldud, kuid on siiski veel toorained, mida tuleb edasi töödelda sihtkohas asuvas heakskiidetud või registreeritud ettevõttes. Piiripunkti ametlikud inspektorid peavad hindama ja vajaduse korral täpsustama, kas saadud toode on piisavalt töödeldud, et mitte nõuda liidu õiguses sätestatud täiendavat ametlikku kontrolli. |
| --- | --- |

6.

Selles veerus täpsustatakse hõlmatud loomi või kaupu. Lisateave kombineeritud nomenklatuuri eri gruppidesse kuuluvate loomade või kaupade kohta on kättesaadav Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavates märkustes (6).

Loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1069/2009 (7) ja määrusega (EL) nr 142/2011, ei ole liidu õiguses konkreetselt määratletud. Ametliku kontrolli peavad läbima tooted, mis on osaliselt töödeldud, kuid on siiski veel toorained, mida tuleb edasi töödelda sihtkohas asuvas heakskiidetud või registreeritud ettevõttes. Piiripunkti ametlikud inspektorid peavad hindama ja vajaduse korral täpsustama, kas saadud toode on piisavalt töödeldud, et mitte nõuda liidu õiguses sätestatud täiendavat ametlikku kontrolli.

GRUPP 1

ELUSLOOMAD

Märkus grupi 1 kohta (väljavõte CN-i selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi kuuluvad kõik elusloomad, välja arvatud:






  a) | kalad, vähid, limused ja muud veeselgrootud, kes kuuluvad rubriikidesse 0301, 0306, 0307 ja 0308; |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

kalad, vähid, limused ja muud veeselgrootud, kes kuuluvad rubriikidesse 0301, 0306, 0307 ja 0308;

| b) | mikroorganismide kultuurid ja muud samalaadsed tooted, mis kuuluvad rubriiki 3002, ning |
| --- | --- |

b)

mikroorganismide kultuurid ja muud samalaadsed tooted, mis kuuluvad rubriiki 3002, ning

| c) | rubriigi 9508 loomad.“ |
| --- | --- |

c)

rubriigi 9508 loomad.“

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

„Rubriiki 0106 kuuluvad muu hulgas järgmised kodu- või metsloomad:

| A) | Imetajad.






  1) | Esikloomalised. |
| --- | --- | --- |

A)

Imetajad.

1)

Esikloomalised.

| 2) | Vaalad, delfiinid ja pringlid (imetajad seltsist Cetacea); lamantiinid ja dugongid (imetajad seltsist Sirenia); hülged, merilõvid ja morsad (imetajad alamseltsist Pinnipedia). |
| --- | --- |

2)

Vaalad, delfiinid ja pringlid (imetajad seltsist Cetacea); lamantiinid ja dugongid (imetajad seltsist Sirenia); hülged, merilõvid ja morsad (imetajad alamseltsist Pinnipedia).

Cetacea

Sirenia

Pinnipedia

| 3) | Muud (näiteks põhjapõdrad, kassid, koerad, lõvid, tiigrid, karud, elevandid, kaamelid (k.a dromedarid), sebrad, küülikud, jänesed, hirved, antiloobid (v.a alamsugukonnast Bovinae), mägikitsed, rebased, naaritsad ja muud karusloomafarmide loomad). |
| --- | --- |

3)

Muud (näiteks põhjapõdrad, kassid, koerad, lõvid, tiigrid, karud, elevandid, kaamelid (k.a dromedarid), sebrad, küülikud, jänesed, hirved, antiloobid (v.a alamsugukonnast Bovinae), mägikitsed, rebased, naaritsad ja muud karusloomafarmide loomad).

Bovinae

| B) | Roomajad (kaasa arvatud maod ja kilpkonnad). |
| --- | --- |

B)

Roomajad (kaasa arvatud maod ja kilpkonnad).

| C) | Linnud.






  1) | Röövlinnud. |
| --- | --- | --- |

C)

Linnud.

1)

Röövlinnud.

| 2) | Papagoilised (k.a papagoid, aarad, kakaduud). |
| --- | --- |

2)

Papagoilised (k.a papagoid, aarad, kakaduud).

| 3) | Muud (näiteks põldpüüd, faasanid, põldvutid, metskurvitsad, nepid, tuvid, rabapüüd, põldtsiitsitajad, metspardid, metshaned, laulurästad, musträstad, lõokesed, vindid, tihased, koolibrid, paabulinnud, luiged ja teised rubriigis 0105 nimetamata linnud). |
| --- | --- |

3)

Muud (näiteks põldpüüd, faasanid, põldvutid, metskurvitsad, nepid, tuvid, rabapüüd, põldtsiitsitajad, metspardid, metshaned, laulurästad, musträstad, lõokesed, vindid, tihased, koolibrid, paabulinnud, luiged ja teised rubriigis 0105 nimetamata linnud).

| D) | Putukad, näiteks mesilased (transpordikasti, puuri või tarusse paigutatuna või mitte). |
| --- | --- |

D)

Putukad, näiteks mesilased (transpordikasti, puuri või tarusse paigutatuna või mitte).

| E) | Muud, näiteks konnad. |
| --- | --- |

E)

Muud, näiteks konnad.

Sellesse rubriiki ei kuulu loomad, kes kuuluvad tsirkustele, rändloomaaedadele või teistele sarnastele loomi eksponeerivatele rändavatele asutustele (rubriik 9508).“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0101 | Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid | Kõik |
| 0102 | Elusveised | Kõik |
| 0103 | Elussead | Kõik |
| 0104 | Eluslambad ja -kitsed | Kõik |
| 0105 | Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad | Kõik |
| 0106 | Muud elusloomad | Kõik, kaasa arvatud kõik järgmistesse alamrubriikidesse kuuluvad loomad:
  0106 11 00 (esikloomalised)
  0106 12 00 (vaalad, delfiinid ja pringlid (imetajad seltsist Cetacea), lamantiinid ja dugongid (imetajad seltsist Sirenia), hülged, merilõvid ja morsad (imetajad alamseltsist Pinnipedia)
  0106 13 00 (kaamelid ja muud kaamellased (Camelidae))
  0106 14 (küülikud ja jänesed)
  0106 19 00 (muud): imetajad, kes ei kuulu rubriikidesse 0101 , 0102 , 0103 , 0104 , 0106 11 , 0106 12 , 0106 13 ja 0106 14 ; sellesse alamrubriiki kuuluvad koerad ja kassid
  0106 20 00 (roomajad, kaasa arvatud maod ja kilpkonnad)
  0106 31 00 (linnud: röövlinnud)
  0106 32 00 (linnud: papagoilised (kaasa arvatud papagoid, aarad ja kakaduud)
  0106 33 00 (jaanalinnud; emud (Dromaius novaehollandiae)
  0106 39 (muud): kaasa arvatud linnud (v.a rubriikidesse 0105 , 0106 31 , 0106 32 ja 0106 33 kuuluvad), sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tuvid
  0106 41 00 (mesilased)
  0106 49 00 (muud putukad, v.a mesilased)
  0106 90 00 (muud): kõik mujal nimetamata elusloomad, välja arvatud imetajad, roomajad, linnud ja putukad. Rubriiki kuuluvad nii vivaariumides elusana pidamiseks ettenähtud kui ka inimtoiduks tapmiseks ettenähtud eluskonnad. |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

0101

Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid

Kõik

0102

Elusveised

Kõik

0103

Elussead

Kõik

0104

Eluslambad ja -kitsed

Kõik

0105

Eluskodulinnud, s.o kanad liigist Gallus domesticus, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad

Gallus domesticus

Kõik

0106

Muud elusloomad

Kõik, kaasa arvatud kõik järgmistesse alamrubriikidesse kuuluvad loomad:

0106 11 00 (esikloomalised)

0106 12 00 (vaalad, delfiinid ja pringlid (imetajad seltsist Cetacea), lamantiinid ja dugongid (imetajad seltsist Sirenia), hülged, merilõvid ja morsad (imetajad alamseltsist Pinnipedia)

Cetacea)

Sirenia

Pinnipedia

0106 13 00 (kaamelid ja muud kaamellased (Camelidae))

Camelidae

0106 14 (küülikud ja jänesed)

0106 19 00 (muud): imetajad, kes ei kuulu rubriikidesse 0101 , 0102 , 0103 , 0104 , 0106 11 , 0106 12 , 0106 13 ja 0106 14 ; sellesse alamrubriiki kuuluvad koerad ja kassid

0106 20 00 (roomajad, kaasa arvatud maod ja kilpkonnad)

0106 31 00 (linnud: röövlinnud)

0106 32 00 (linnud: papagoilised (kaasa arvatud papagoid, aarad ja kakaduud)

0106 33 00 (jaanalinnud; emud (Dromaius novaehollandiae)

Dromaius novaehollandiae

0106 39 (muud): kaasa arvatud linnud (v.a rubriikidesse 0105 , 0106 31 , 0106 32 ja 0106 33 kuuluvad), sellesse alamrubriiki kuuluvad ka tuvid

0106 41 00 (mesilased)

0106 49 00 (muud putukad, v.a mesilased)

0106 90 00 (muud): kõik mujal nimetamata elusloomad, välja arvatud imetajad, roomajad, linnud ja putukad. Rubriiki kuuluvad nii vivaariumides elusana pidamiseks ettenähtud kui ka inimtoiduks tapmiseks ettenähtud eluskonnad.

GRUPP 2

LIHA JA SÖÖDAV RUPS

LIHA JA SÖÖDAV RUPS

Märkus grupi 2 kohta (väljavõte CN-i selle grupi märkustest)

Märkus grupi 2 kohta (väljavõte CN-i selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  a) | rubriikidesse 0201–0208 ja 0210 klassifitseeritud toodete tüüpi inimtoiduks kõlbmatud tooted; |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

rubriikidesse 0201–0208 ja 0210 klassifitseeritud toodete tüüpi inimtoiduks kõlbmatud tooted;

| b) | söödavad elutud putukad (rubriik 0410); |
| --- | --- |

b)

söödavad elutud putukad (rubriik 0410);

| c) | loomasooled, põied ja maod (rubriik 0504) ega loomaveri (rubriik 0511 või 3002) ja |
| --- | --- |

c)

loomasooled, põied ja maod (rubriik 0504) ega loomaveri (rubriik 0511 või 3002) ja

| d) | muu kui rubriigi 0209 loomarasv (grupp 15).“ |
| --- | --- |

d)

muu kui rubriigi 0209 loomarasv (grupp 15).“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0201 | Värske või jahutatud veiseliha | Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511 |
| 0202 | Külmutatud veiseliha | Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511 |
| 0203 | Värske, jahutatud või külmutatud sealiha | Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511 |
| 0204 | Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha | Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511 |
| 0205 00 | Hobuse-, eesli-, muula- või hobueesliliha, värske, jahutatud või külmutatud | Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511 |
| 0206 | Veise, sea, lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või hobueesli söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud | Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511 |
| 0207 | Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups | Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511 |
| 0208 | Muu liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud | Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511 .
  Hõlmab muud toorainet, mis on ette nähtud inimtoiduks kasutatava želatiini või kollageeni tootmiseks. Hõlmab järgmistesse alamrubriikidesse kuuluvat liha ja söödavat rupsi:
  0208 10 (küüliku või jänese)
  0208 30 00 (esikloomaliste)
  0208 40 (vaalade, delfiinide ja pringlite (imetajad seltsist Cetacea), lamantiinide ja dugongide (imetajad seltsist Sirenia), hüljeste, merilõvide ja morskade (imetajad alamseltsist Pinnipedia)
  0208 50 00 (roomajate, k.a mao ja kilpkonna)
  0208 60 00 (kaamelite ja muude kaamellaste (Camelidae))
  0208 90 (muud: kodutuvide; ulukiliha, v.a küüliku ja jänese; jne): kaasa arvatud vutiliha, põhjapõdra või muu imetaja liha. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka konnakoivad (CN-kood 0208 90 70 . |
| 0209 | Seapekk ilma tailihata või muu sea- ja kodulindude rasv, sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud | Kõik, kaasa arvatud rasv ja töödeldud rasv, mida on kirjeldatud 2. veerus, isegi kui need sobivad ainult tööstuslikuks kasutamiseks (inimtoiduks kõlbmatud) |
| 0210 | Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber | Kõik, kaasa arvatud liha, lihatooted ja muud loomsed saadused.
  Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511 .
  Kaasa arvatud töödeldud loomne valk ja inimtoiduks kasutatavad kuivatatud seakõrvad. Isegi kui selliseid kuivatatud seakõrvu kasutatakse loomatoiduna, võivad need komisjoni määruse (EÜ) nr 1125/2006 (*1) lisas esitatud selgituse kohaselt kuuluda CN-koodi 0210 99 49 alla. Kuivatatud rups ja seakõrvad, mis on inimtoiduks kõlbmatud, klassifitseeritakse CN-koodi 0511 99 85 alla.
  Vorstid kuuluvad rubriiki 1601 .
  Lihaekstraktid ja -mahlad kuuluvad rubriiki 1603 .
  Kõrned kuuluvad rubriiki 2301 |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

0201

Värske või jahutatud veiseliha

Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511

0202

Külmutatud veiseliha

Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511

0203

Värske, jahutatud või külmutatud sealiha

Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511

0204

Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha

Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511

0205 00

Hobuse-, eesli-, muula- või hobueesliliha, värske, jahutatud või külmutatud

Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511

0206

Veise, sea, lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või hobueesli söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud

Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511

0207

Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups

Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511

0208

Muu liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud

Kõik. Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511 .

Hõlmab muud toorainet, mis on ette nähtud inimtoiduks kasutatava želatiini või kollageeni tootmiseks. Hõlmab järgmistesse alamrubriikidesse kuuluvat liha ja söödavat rupsi:

0208 10 (küüliku või jänese)

0208 30 00 (esikloomaliste)

0208 40 (vaalade, delfiinide ja pringlite (imetajad seltsist Cetacea), lamantiinide ja dugongide (imetajad seltsist Sirenia), hüljeste, merilõvide ja morskade (imetajad alamseltsist Pinnipedia)

Cetacea

Sirenia

Pinnipedia

0208 50 00 (roomajate, k.a mao ja kilpkonna)

0208 60 00 (kaamelite ja muude kaamellaste (Camelidae))

Camelidae

0208 90 (muud: kodutuvide; ulukiliha, v.a küüliku ja jänese; jne): kaasa arvatud vutiliha, põhjapõdra või muu imetaja liha. Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka konnakoivad (CN-kood 0208 90 70 .

0209

Seapekk ilma tailihata või muu sea- ja kodulindude rasv, sulatamata või muul viisil ekstraheerimata, värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

Kõik, kaasa arvatud rasv ja töödeldud rasv, mida on kirjeldatud 2. veerus, isegi kui need sobivad ainult tööstuslikuks kasutamiseks (inimtoiduks kõlbmatud)

0210

Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav lihast või rupsist valmistatud jahu või pulber

Kõik, kaasa arvatud liha, lihatooted ja muud loomsed saadused.

Tooraine, mis ei ole ette nähtud või sobiv inimtoiduks, ei kuulu mitte sellesse rubriiki, vaid rubriiki 0511 .

Kaasa arvatud töödeldud loomne valk ja inimtoiduks kasutatavad kuivatatud seakõrvad. Isegi kui selliseid kuivatatud seakõrvu kasutatakse loomatoiduna, võivad need komisjoni määruse (EÜ) nr 1125/2006 (*1) lisas esitatud selgituse kohaselt kuuluda CN-koodi 0210 99 49 alla. Kuivatatud rups ja seakõrvad, mis on inimtoiduks kõlbmatud, klassifitseeritakse CN-koodi 0511 99 85 alla.

*1

Vorstid kuuluvad rubriiki 1601 .

Lihaekstraktid ja -mahlad kuuluvad rubriiki 1603 .

Kõrned kuuluvad rubriiki 2301

GRUPP 3

KALAD JA VÄHID, MOLLUSKID JA MUUD VEESELGROOTUD

KALAD JA VÄHID, MOLLUSKID JA MUUD VEESELGROOTUD

Üldised märkused

Üldised märkused

Sellesse gruppi kuuluvad kasvatamiseks ja paljundamiseks ettenähtud eluskalad, elusad dekoratiivkalad ning elusana transporditavad kalad ja vähid, keda imporditakse inimtoiduks.

Kõikidele käesoleva grupi toodetele tuleb teha ametlik kontroll.

Märkus grupi 3 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 3 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  a) | rubriigi 0106 imetajad; |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

rubriigi 0106 imetajad;

| b) | rubriigi 0106 imetajate liha (rubriigid 0208 või 0210); |
| --- | --- |

b)

rubriigi 0106 imetajate liha (rubriigid 0208 või 0210);

| c) | kalad (k.a kalamaks, -mari ja -niisk), vähid, molluskid ja muud veeselgrootud, surnud ning oma liigi või seisundi tõttu inimtoiduks kõlbmatud (grupp 5); inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest (rubriik 2301) ja |
| --- | --- |

c)

kalad (k.a kalamaks, -mari ja -niisk), vähid, molluskid ja muud veeselgrootud, surnud ning oma liigi või seisundi tõttu inimtoiduks kõlbmatud (grupp 5); inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest (rubriik 2301) ja

| d) | kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviari asendajad (rubriik 1604). |
| --- | --- |

d)

kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviari asendajad (rubriik 1604).

| 2. | Selles grupis tähistab termin „graanulid“ aglomeeritud tooteid, mis on saadud kas vahetult pressides või lisades väikese koguse sideainet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rubriikidesse 0305–0308 ei kuulu inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid (rubriik 0309).“ |
| --- | --- |

3.

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0301 | Eluskala | Kõik, kaasa arvatud meriforell, angerjad, karpkalad ja mis tahes muud liiki kalad, keda imporditakse kasvatamiseks või paljundamiseks.
  Otse inimtoiduks imporditavat eluskala käsitletakse ametliku kontrolli kohaldamisel tootena.
  Hõlmab alamrubriikidesse 0301 11 00 ja 0301 19 00 kuuluvaid dekoratiivkalu |
| 0302 | Värske või jahutatud kala (v.a rubriigis 0304 esitatud kalafilee ja muu kalaliha) | Kõik, kaasa arvatud CN-koodi 0302 91 00 alla kuuluvad kalamaks, -mari ja -niisk, värske või jahutatud |
| 0303 | Külmutatud kala, v.a kalafileed ja muu rubriigi 0304 kalaliha | Kõik, kaasa arvatud alamrubriiki 0303 91 kuuluvad külmutatud kalamaks, -mari ja -niisk |
| 0304 | Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud | Kõik |
| 0305 | Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala, kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte | Kõik, kaasa arvatud kalapead, -sabad ja -maod ning muud kalatooted |
| 0306 | Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; suitsutatud vähid, puhastatud või puhastamata, kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte | Kõik.
  Otse inimtoiduks imporditavaid elusvähke käsitletakse ametliku kontrolli kohaldamisel toodetena.
  Hõlmab dekoratiivseid mereahve ja nende tsüste, keda kasutatakse lemmikloomadena, ja kõiki elusaid dekoratiivkoorikloomi |
| 0307 | Molluskid, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või kuumtöötlemata suitsutatud molluskid | Sellesse rubriiki kuuluvad ka eelnevalt kuumtöödeldud suitsutatud molluskid. Muud kuumtöödeldud molluskid kuuluvad rubriiki 1605 .
  Kaasa arvatud elusad dekoratiivmolluskid.
  Otse inimtoiduks imporditavaid elusmolluskeid käsitletakse ametliku kontrolli kohaldamisel toodetena.
  Kaasa arvatud kõik alamrubriikides 0307 11  – 0307 99 , näiteks:
  0307 60 (teod, v.a meriteod): kaasa arvatud liikidesse Helix pomatia, Helix aspersa ja Helix lucorum ning sugukonda Achatinidae kuuluvad maismaal elavad kõhtjalgsed. Kaasa arvatud otse inimtoiduks ettenähtud elusad teod (k.a mageveeteod) ja inimtoiduks kasutatav teoliha. Kaasa arvatud blanšeeritud või eeltöödeldud teod. Täiendavalt töödeldud tooted kuuluvad rubriiki 1605 .
  0307 91 00 (elusad, värsked või jahutatud limused, v.a austrid, kammkarplased, rannakarplased e miidiad (Mytilus spp., Perna spp.), seepiad, kalmaarid, kaheksajalad, meriteod, veenuskarplased, südakarplased, noalaevkarplased, merikõrvad (Haliotis spp.) ja tiibkodalased (Strombus spp.): kaasa arvatud meriteo liikide liha, karbis või karbita
  0307 99 (muud molluskid, v.a elusad, värsked, jahutatud või külmutatud, st v.a austrid, kammkarplased, rannakarplased e miidiad (Mytilus spp., Perna spp.), seepiad, kalmaarid, kaheksajalad, meriteod, veenuskarplased, südakarplased, noalaevkarplased, merikõrvad (Haliotis spp.) ja tiibkodalased (Strombus spp.) |
| 0308 | Muud veeselgrootud (v.a vähid ja molluskid), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või kuumtöötlemata suitsutatud veeselgrootud, v.a vähid ja molluskid | Kõik |
| 0309 | Inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid kalast, koorikloomadest, molluskitest ja muudest veeselgrootutest | Kõik |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

0301

Eluskala

Kõik, kaasa arvatud meriforell, angerjad, karpkalad ja mis tahes muud liiki kalad, keda imporditakse kasvatamiseks või paljundamiseks.

Otse inimtoiduks imporditavat eluskala käsitletakse ametliku kontrolli kohaldamisel tootena.

Hõlmab alamrubriikidesse 0301 11 00 ja 0301 19 00 kuuluvaid dekoratiivkalu

0302

Värske või jahutatud kala (v.a rubriigis 0304 esitatud kalafilee ja muu kalaliha)

Kõik, kaasa arvatud CN-koodi 0302 91 00 alla kuuluvad kalamaks, -mari ja -niisk, värske või jahutatud

0303

Külmutatud kala, v.a kalafileed ja muu rubriigi 0304 kalaliha

Kõik, kaasa arvatud alamrubriiki 0303 91 kuuluvad külmutatud kalamaks, -mari ja -niisk

0304

Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud

Kõik

0305

Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala, kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte

Kõik, kaasa arvatud kalapead, -sabad ja -maod ning muud kalatooted

0306

Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; suitsutatud vähid, puhastatud või puhastamata, kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte

Kõik.

Otse inimtoiduks imporditavaid elusvähke käsitletakse ametliku kontrolli kohaldamisel toodetena.

Hõlmab dekoratiivseid mereahve ja nende tsüste, keda kasutatakse lemmikloomadena, ja kõiki elusaid dekoratiivkoorikloomi

0307

Molluskid, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või kuumtöötlemata suitsutatud molluskid

Sellesse rubriiki kuuluvad ka eelnevalt kuumtöödeldud suitsutatud molluskid. Muud kuumtöödeldud molluskid kuuluvad rubriiki 1605 .

Kaasa arvatud elusad dekoratiivmolluskid.

Otse inimtoiduks imporditavaid elusmolluskeid käsitletakse ametliku kontrolli kohaldamisel toodetena.

Kaasa arvatud kõik alamrubriikides 0307 11  – 0307 99 , näiteks:

0307 60 (teod, v.a meriteod): kaasa arvatud liikidesse Helix pomatia, Helix aspersa ja Helix lucorum ning sugukonda Achatinidae kuuluvad maismaal elavad kõhtjalgsed. Kaasa arvatud otse inimtoiduks ettenähtud elusad teod (k.a mageveeteod) ja inimtoiduks kasutatav teoliha. Kaasa arvatud blanšeeritud või eeltöödeldud teod. Täiendavalt töödeldud tooted kuuluvad rubriiki 1605 .

Helix pomatia, Helix aspersa

Helix lucorum

Achatinidae

0307 91 00 (elusad, värsked või jahutatud limused, v.a austrid, kammkarplased, rannakarplased e miidiad (Mytilus spp., Perna spp.), seepiad, kalmaarid, kaheksajalad, meriteod, veenuskarplased, südakarplased, noalaevkarplased, merikõrvad (Haliotis spp.) ja tiibkodalased (Strombus spp.): kaasa arvatud meriteo liikide liha, karbis või karbita

Mytilus

Perna

Haliotis

Strombus

0307 99 (muud molluskid, v.a elusad, värsked, jahutatud või külmutatud, st v.a austrid, kammkarplased, rannakarplased e miidiad (Mytilus spp., Perna spp.), seepiad, kalmaarid, kaheksajalad, meriteod, veenuskarplased, südakarplased, noalaevkarplased, merikõrvad (Haliotis spp.) ja tiibkodalased (Strombus spp.)

Mytilus

Perna

Haliotis

Strombus

0308

Muud veeselgrootud (v.a vähid ja molluskid), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või kuumtöötlemata suitsutatud veeselgrootud, v.a vähid ja molluskid

Kõik

0309

Inimtoiduks kõlblik jahu, pulber ja graanulid kalast, koorikloomadest, molluskitest ja muudest veeselgrootutest

Kõik

GRUPP 4

PIIM JA PIIMATOOTED; LINNUMUNAD; NATURAALNE MESI; MUJAL NIMETAMATA LOOMSE PÄRITOLUGA TOIDUAINED

PIIM JA PIIMATOOTED; LINNUMUNAD; NATURAALNE MESI; MUJAL NIMETAMATA LOOMSE PÄRITOLUGA TOIDUAINED

Märkus grupi 4 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 4 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Termin „piim“ tähistab täispiima, poolrasvast ja rasvata piima. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Rubriigi 0403 tähenduses võib jogurt olla kontsentreeritud või maitsestatud ning sisaldada suhkru- või muu magusaine-, puuvilja-, pähkli-, kakao-, šokolaadi-, vürtsi-, kohvi- või kohviekstraktide, taime-, taimeosade, teravilja- või pagaritoodete lisandit, tingimusel et ühtki lisatud ainet ei kasutata selleks, et täielikult või osaliselt asendada mis tahes piima koostisosa, ning toode säilitab jogurti põhiomaduse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rubriigis 0405:






  a) | termin „või“ tähistab naturaalset võid, vadakuvõid või taastatud võid (mage ja soolatud rõõsakoore- või hapukoorevõi, k.a konserveeritud või), mis on saadud üksnes piimast ja mille piimarasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid mitte üle 95 % massist, maksimaalne piima-rasvavaba kuivaine sisaldus 2 % massist ja maksimaalne veesisaldus 16 % massist. Või ei sisalda lisaemulgaatoreid, kuid võib sisaldada naatriumkloriidi, toiduvärve, neutraliseeritud sooli ja kahjutute piimhappebakterite puhaskultuure; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

termin „või“ tähistab naturaalset võid, vadakuvõid või taastatud võid (mage ja soolatud rõõsakoore- või hapukoorevõi, k.a konserveeritud või), mis on saadud üksnes piimast ja mille piimarasvasisaldus on vähemalt 80 %, kuid mitte üle 95 % massist, maksimaalne piima-rasvavaba kuivaine sisaldus 2 % massist ja maksimaalne veesisaldus 16 % massist. Või ei sisalda lisaemulgaatoreid, kuid võib sisaldada naatriumkloriidi, toiduvärve, neutraliseeritud sooli ja kahjutute piimhappebakterite puhaskultuure;

| b) | termin „piimarasvavõided“ tähistab määritavat vesi-õlis tüüpi emulsiooni, mis sisaldab toote ainsa rasvana piimarasva ja mille piimarasvasisaldus on vähemalt 39 %, kuid alla 80 % massist. |
| --- | --- |

b)

termin „piimarasvavõided“ tähistab määritavat vesi-õlis tüüpi emulsiooni, mis sisaldab toote ainsa rasvana piimarasva ja mille piimarasvasisaldus on vähemalt 39 %, kuid alla 80 % massist.

| 4. | Tooted, mis on saadud piimavadaku kontsentreerimise teel piima või piimarasvade lisamisega, klassifitseeritakse juustudena rubriiki 0406, kui nad vastavad järgmistele tingimustele:






  a) | piimarasvasisaldus kuivaines on vähemalt 5 %; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

piimarasvasisaldus kuivaines on vähemalt 5 %;

| b) | toodete kuivainesisaldus on vähemalt 70 %, kuid mitte üle 85 % massist, ning |
| --- | --- |

b)

toodete kuivainesisaldus on vähemalt 70 %, kuid mitte üle 85 % massist, ning

| c) | tooted on vormitud või vormitavad. |
| --- | --- |

c)

tooted on vormitud või vormitavad.

| 5. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  a) | inimtoiduks kõlbmatud elutud putukad (rubriik 0511); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

inimtoiduks kõlbmatud elutud putukad (rubriik 0511);

| b) | vadakust tooted, mis sisaldavad üle 95 % laktoosi, väljendatud veevaba laktoosina kuivaine kohta (rubriik 1702); |
| --- | --- |

b)

vadakust tooted, mis sisaldavad üle 95 % laktoosi, väljendatud veevaba laktoosina kuivaine kohta (rubriik 1702);

| c) | piimast saadud tooted ühe või mitme loodusliku koostisosa (nt piimarasv) asendamisel mõne muu ainega (nt taimerasv) (rubriik 1901 või 2106); või |
| --- | --- |

c)

piimast saadud tooted ühe või mitme loodusliku koostisosa (nt piimarasv) asendamisel mõne muu ainega (nt taimerasv) (rubriik 1901 või 2106); või

| d) | albumiinid (k.a kontsentraadid kahest või enamast vadakuvalgust, mille kuivaine sisaldab vadakuvalku üle 80 % massist) (rubriik 3502) või globuliinid (rubriik 3504). |
| --- | --- |

d)

albumiinid (k.a kontsentraadid kahest või enamast vadakuvalgust, mille kuivaine sisaldab vadakuvalku üle 80 % massist) (rubriik 3502) või globuliinid (rubriik 3504).

| 6. | Rubriigis 0410 tähistatakse terminiga „putukad“ värskeid, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, suitsutatud, soolatud või soolvees söödavaid elutuid putukaid, tervena või osadena, ning inimtoiduks kõlblikest putukatest valmistatud pulbreid ja jahu. Siia ei kuulu siiski söödavad elutud putukad, mis on muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud (tavaliselt IV jaotis).“ |
| --- | --- |

6.

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

„Rubriiki 0408 kuuluvad kõikide lindude terved munakoorteta munad ja munarebud. Selle rubriigi tooted võivad olla värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, vormitud (nt silindrilised „pikad munad“), külmutatud või muul viisil säilitatud. Kõik need tooted klassifitseeritakse antud rubriiki vaatamata sellele, kas need sisaldavad lisatud suhkrut või muud magusainet või mitte ning sõltumata sellest, kas neid kasutatakse toiduks või tööstuslikel eesmärkidel (näiteks nahkade parkimiseks).

Sellesse rubriiki ei kuulu:

| a) | munarebust toodetud õli (rubriik 1506); |
| --- | --- |

a)

munarebust toodetud õli (rubriik 1506);

| b) | munatooted, mis sisaldavad maitseaineid, vürtse või muid lisandeid (rubriik 2106); |
| --- | --- |

b)

munatooted, mis sisaldavad maitseaineid, vürtse või muid lisandeid (rubriik 2106);

| c) | letsitiin (rubriik 2923); |
| --- | --- |

c)

letsitiin (rubriik 2923);

| d) | eraldatud munavalge (muna-albumiin) (rubriik 3502). |
| --- | --- |

d)

eraldatud munavalge (muna-albumiin) (rubriik 3502).

(...)

Rubriiki 0409 kuulub mesilaste (Apis mellifera) või teiste putukate poolt toodetud mesi, mis võib olla vurritatud või kärgedes või sisaldada kärjetükke, eeldusel et sellele ei ole lisatud suhkrut või mis tahes teist ainet. Selline mesi võib olla nimetatud taimse allika, päritolu või värvuse järgi.

Apis mellifera

Rubriiki 0409 ei kuulu kunstmesi ning segud naturaalsest ja kunstmeest (rubriik 1702).

(...)

Rubriiki 0410 kuuluvad putukad (käesoleva grupi 6. märkuse mõistes) ja muud kombineeritud nomenklatuuris mujal nimetamata, inimtoiduks kasutatavad loomsed saadused. Inimtoiduks kõlbmatud elutud putukad (sh nendest valmistatud jahu ja pulber) klassifitseeritakse rubriiki 0511. Siia kuuluvad:

| a) | kilpkonnamunad. Need on jõe- või merikilpkonnade munetud munad; need võivad olla värsked, kuivatatud või muul viisil konserveeritud.
  Kilpkonnamunaõli siia ei kuulu (rubriik 1506); |
| --- | --- |

a)

kilpkonnamunad. Need on jõe- või merikilpkonnade munetud munad; need võivad olla värsked, kuivatatud või muul viisil konserveeritud.

Kilpkonnamunaõli siia ei kuulu (rubriik 1506);

| b) | Salangaanide pesad – („pääsupesad“). Need koosnevad lindude eritatavast õhu käes kiiresti kuivavast sekreedist.
  Need pesad võivad olla töötlemata kujul või puhastatud sulgedest, udusulgedest, tolmust ja muust mustusest, selleks et neid tarbimiseks ette valmistada. Need on tavaliselt valgete ribade või niitide kujul.
  Salangaanide pesad on suure proteiinisisaldusega ja neid kasutatakse peaaegu eranditult suppide ja muude toitude valmistamiseks. |
| --- | --- |

b)

Salangaanide pesad – („pääsupesad“). Need koosnevad lindude eritatavast õhu käes kiiresti kuivavast sekreedist.

Need pesad võivad olla töötlemata kujul või puhastatud sulgedest, udusulgedest, tolmust ja muust mustusest, selleks et neid tarbimiseks ette valmistada. Need on tavaliselt valgete ribade või niitide kujul.

Salangaanide pesad on suure proteiinisisaldusega ja neid kasutatakse peaaegu eranditult suppide ja muude toitude valmistamiseks.

Rubriiki 0410 ei kuulu loomaveri, kas toiduks kasutatav või mitte, nii vedel kui kuivatatud (rubriik 0511 või 3002).“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0401 | Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita | Kõik.
  Rubriiki kuulub loomasöödaks kasutatav piim, kusjuures piima sisaldusega loomasööt kuulub rubriiki 2309 .
  Ravi/profülaktika otstarbeks ette nähtud piim kuulub rubriiki 3001 |
| 0402 | Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga | Kõik |
| 0403 | Jogurt; petipiim, kalgendatud piim ja koor, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma | Kõik. Kaasa arvatud koor, lõhna- ja maitseainetega või puuviljasisaldusega, inimtoiduks kasutatav külmutatud ja fermenteeritud piim.
  Jäätis kuulub rubriiki 2105 .
  Kakao või muude ainetega maitsestatud piima sisaldusega joogid kuuluvad rubriiki 2202 |
| 0404 | Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma | Kõik. Kaasa arvatud imikute piimatooted.
  CN-koodi 0404 10 48 alla kuulub inimtoiduks kasutatav veiste ternespiim, vedel, rasva- ja kaseiinivaba. CN-koodi 0404 90 21 alla kuulub inimtoiduks kasutatav pihustuskuivatusega saadud vähendatud rasvasisaldusega ternespiimapulber, millest kaseiini ei ole eraldatud. |
| 0405 | Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided | Kõik |
| 0406 | Juust ja kohupiim | Kõik |
| 0407 | Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud | Kõik. Kaasa arvatud haudemunad, kindlaks määratud patogeenidest vabad munad (SPF-munad) ja viljastatud munad, mis on ette nähtud inkubeerimiseks (0407 11 ja 0407 19 ).
  Kaasa arvatud värsked munad (0407 21 –0407 29 ) ja muud munad (0407 90 ), inimtoiduks kõlbmatud ja kõlblikud.
  Kaasa arvatud „100aastased munad“.
  Inimtoiduks kõlbmatu või kõlblik ovoalbumiin kuulub rubriiki 3502 |
| 0408 | Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, vormitud, külmutatud või muul viisil konserveeritud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma | Kõik. Kaasa arvatud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata munatooted ning inimtoiduks kõlbmatud tooted |
| 0409 00 00 | Naturaalne mesi | Kõik |
| 0410 10 | Putukad | Kõik.
  Sellesse rubriiki kuuluvad inimtoiduks kasutatavad putukad ja putukamunad.
  Siia ei kuulu inimtoiduks kõlbmatud elutud putukad (sh nendest valmistatud jahu ja pulber) (rubriik 0511 ) ning söödavad elutud putukad, mis on muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud (üldiselt IV jaotis) |
| 0410 90 00 | Mujal nimetamata loomset päritolu toiduained | Kõik.
  Selle CN-koodi alla kuuluvad „mesilaspiim“ ja taruvaik (mida kasutatakse farmaatsiatoodete ja toidulisandite valmistamiseks) ning muu inimtoiduks kasutatav loomadelt pärinev materjal.
  Selle CN-koodi alla kuuluvad vahetult tarbitavad söödavad kondid ja kontidest valmistatud tooted (nt kondijahu, pulbristatud kondid, supikondid), kui need on saadud inimtoiduks kasutatavatest rümpadest. |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

0401

Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita

Kõik.

Rubriiki kuulub loomasöödaks kasutatav piim, kusjuures piima sisaldusega loomasööt kuulub rubriiki 2309 .

Ravi/profülaktika otstarbeks ette nähtud piim kuulub rubriiki 3001

0402

Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- või muu magusainelisandiga

Kõik

0403

Jogurt; petipiim, kalgendatud piim ja koor, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma

Kõik. Kaasa arvatud koor, lõhna- ja maitseainetega või puuviljasisaldusega, inimtoiduks kasutatav külmutatud ja fermenteeritud piim.

Jäätis kuulub rubriiki 2105 .

Kakao või muude ainetega maitsestatud piima sisaldusega joogid kuuluvad rubriiki 2202

0404

Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

Kõik. Kaasa arvatud imikute piimatooted.

CN-koodi 0404 10 48 alla kuulub inimtoiduks kasutatav veiste ternespiim, vedel, rasva- ja kaseiinivaba. CN-koodi 0404 90 21 alla kuulub inimtoiduks kasutatav pihustuskuivatusega saadud vähendatud rasvasisaldusega ternespiimapulber, millest kaseiini ei ole eraldatud.

0405

Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided

Kõik

0406

Juust ja kohupiim

Kõik

0407

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud

Kõik. Kaasa arvatud haudemunad, kindlaks määratud patogeenidest vabad munad (SPF-munad) ja viljastatud munad, mis on ette nähtud inkubeerimiseks (0407 11 ja 0407 19 ).

Kaasa arvatud värsked munad (0407 21 –0407 29 ) ja muud munad (0407 90 ), inimtoiduks kõlbmatud ja kõlblikud.

Kaasa arvatud „100aastased munad“.

Inimtoiduks kõlbmatu või kõlblik ovoalbumiin kuulub rubriiki 3502

0408

Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, vormitud, külmutatud või muul viisil konserveeritud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

Kõik. Kaasa arvatud kuumtöödeldud ja kuumtöötlemata munatooted ning inimtoiduks kõlbmatud tooted

0409 00 00

Naturaalne mesi

Kõik

0410 10

Putukad

Kõik.

Sellesse rubriiki kuuluvad inimtoiduks kasutatavad putukad ja putukamunad.

Siia ei kuulu inimtoiduks kõlbmatud elutud putukad (sh nendest valmistatud jahu ja pulber) (rubriik 0511 ) ning söödavad elutud putukad, mis on muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud (üldiselt IV jaotis)

0410 90 00

Mujal nimetamata loomset päritolu toiduained

Kõik.

Selle CN-koodi alla kuuluvad „mesilaspiim“ ja taruvaik (mida kasutatakse farmaatsiatoodete ja toidulisandite valmistamiseks) ning muu inimtoiduks kasutatav loomadelt pärinev materjal.

Selle CN-koodi alla kuuluvad vahetult tarbitavad söödavad kondid ja kontidest valmistatud tooted (nt kondijahu, pulbristatud kondid, supikondid), kui need on saadud inimtoiduks kasutatavatest rümpadest.

GRUPP 5

MUJAL NIMETAMATA LOOMSED SAADUSED

MUJAL NIMETAMATA LOOMSED SAADUSED

Üldised märkused

Üldised märkused

Käesoleva grupi teatavate toodete suhtes kehtivad erinõuded on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jaotise tabelis 2.

| Rida 7 | : | seaharjased |
| --- | --- | --- |
| Rida 8 | : | muudelt loomadelt kui sigadelt saadud töötlemata vill ja karv |
| Rida 9 | : | töödeldud suled, suleosad ja udusuled |

Rida 7

:

seaharjased

Rida 8

:

muudelt loomadelt kui sigadelt saadud töötlemata vill ja karv

Rida 9

:

töödeldud suled, suleosad ja udusuled

Märkus grupi 5 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 5 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  a) | toidukaubad, v.a loomaveri (vedel või kuivatatud), terved või tükeldatud loomasooled, -maod ja -põied; |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

toidukaubad, v.a loomaveri (vedel või kuivatatud), terved või tükeldatud loomasooled, -maod ja -põied;

| b) | toorkarusnahad ja -nahad (k.a karusnahad), v.a rubriiki 0505 kuuluvad linnunahad ja parkimata nahkade lõikmed ning muud samalaadsed rubriigi 0511 jäätmed (grupp 41 või 43); |
| --- | --- |

b)

toorkarusnahad ja -nahad (k.a karusnahad), v.a rubriiki 0505 kuuluvad linnunahad ja parkimata nahkade lõikmed ning muud samalaadsed rubriigi 0511 jäätmed (grupp 41 või 43);

| c) | loomse päritoluga tekstiilitööstuse tooraine, v.a hobusejõhv ja selle jäätmed (XI jaotis); ja |
| --- | --- |

c)

loomse päritoluga tekstiilitööstuse tooraine, v.a hobusejõhv ja selle jäätmed (XI jaotis); ja

| d) | valmissõlmed või kimbud harjatoodete tootmiseks (rubriik 9603). |
| --- | --- |

d)

valmissõlmed või kimbud harjatoodete tootmiseks (rubriik 9603).

(...)

| 3. | Kogu nomenklatuuris tähendab termin „elevandiluu“ elevandi, jõehobu, morsa, narvali ja metssea kihvu, ninasarviku sarvi ja kõigi loomade hambaid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kogu nomenklatuuris tähendab termin „hobusejõhv“ hobuslaste ja veiste laka- ja sabakarvu. Rubriik 0511 hõlmab muu hulgas hobusejõhvi ja selle jäätmeid kas kihtidena laotatult või mitte, tugimaterjalil või ilma selleta.“ |
| --- | --- |

4.

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

„Rubriiki 0505 kuuluvad:

| 1) | Sulgede või udusulgedega kaetud linnunahad ja muud lindude kehaosad (nt pead, tiivad). |
| --- | --- |

1)

Sulgede või udusulgedega kaetud linnunahad ja muud lindude kehaosad (nt pead, tiivad).

| 2) | Suled ja sulgede osad (k.a kärbitud servadega) ja udusuled, tingimusel et need on kas töötlemata või säilitamise eesmärgil lihtsalt puhastatud, desinfitseeritud või käsitletud, kuid mitte mingil muul moel töödeldud. |
| --- | --- |

2)

Suled ja sulgede osad (k.a kärbitud servadega) ja udusuled, tingimusel et need on kas töötlemata või säilitamise eesmärgil lihtsalt puhastatud, desinfitseeritud või käsitletud, kuid mitte mingil muul moel töödeldud.

Rubriiki 0505 kuuluvad ka sulgedest ja nende osadest valmistatud pulber, jahu ning sulejäätmed.“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0502 10 00 | Kodu- ja metssea harjased ning karvad, nende jäätmed | Kõik, töödeldud ja töötlemata |
| 0504 00 00 | Loomasooled, -põied ja -maod (v.a kalade omad), terved või tükeldatud, värsked, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud | Kõik. Kaasa arvatud looma-, sea-, lamba-, kitse- ja kodulinnumaod, -põied ja -sooled, puhastatud, soolatud, kuivatatud või kuumtöödeldud. |
| ex 0505 | Linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud kehaosad, suled (k.a kärbitud servadega) ja udusuled, mida ei ole rohkem töödeldud, kui säilitamise eesmärgil puhastatud, desinfitseeritud või käsitletud; sulgedest või nende osadest pulber ja jäätmed | Kõik, kaasa arvatud lindudest tehtud jahitrofeed, v.a töödeldud dekoratiivsuled, reisijate poolt isiklikuks tarbeks veetavad töödeldud suled või töödeldud sulgede saadetised, mis on saadetud üksikisikutele mittetööstuslikel eesmärkidel, nagu on osutatud määruse (EL) nr 142/2011 II peatüki 6. jao punktis a.
  Määruse (EL) nr 142/2011 artikli 25 lõike 1 punktiga b on keelatud töötlemata sulgede, suleosade ning udusulgede import liitu ja transiit liidu kaudu.
  Töödeldud ja töötlemata sulgede suhtes kohaldatakse ametliku kontrolli nõuet vastavalt määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VII peatüki punktile C.
  Täiendavad erinõuded jahitrofeede kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 5. jaos.
  Määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 6. jagu hõlmab sulgi täite- ja polstrimaterjaliks; udusulgi, töötlemata ja muid sulgi. |
| 0506 | Loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid vormimata), happega töödeldud või deželatiniseeritud; nendest valmistatud pulber ning jäätmed | Kaasa arvatud koerte närimiskondid ja želatiini tootmiseks kasutatavad kondid.
  Inimtoiduks kasutatavad toidukõlblikud kondid ja kondijahu kuuluvad CN-koodi 0410 90 00 alla.
  Erinõuded selliste inimtoiduks kõlbmatute toodete kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 6. reas (jahitrofeed), 11. reas (kondid ja kontidest valmistatud tooted (v.a kondijahu); sarved ja sarvedest valmistatud tooted (v.a sarvejahu) ning kabjad ja sõrad ning neist valmistatud tooted (v.a kabja- ja sõrajahu), mis ei ole mõeldud söödamaterjaliks, orgaaniliseks väetiseks või mullaparandusaineks, ning 12. reas (koerte närimiskondid) |
| 0507 | Elevandiluu, kilpkonna kilp, vaalaluu ja vaalakiused, sarved, kabjad, küüned, nokad (töötlemata või eeltöödeldud, kuid vormimata); nendest valmistatud pulber ning jäätmed | Kaasa arvatud lindude ja kabiloomade töödeldud jahitrofeed, mis koosnevad üksnes kontidest, sarvedest, kapjadest, sõrgadest, umbsarvedest ja hammastest.
  Erinõuded jahitrofeede kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 6. reas. |
| ex 0508 00 | Korallid jms materjal, töötlemata või eeltöödeldud; merekarbid, kooriklaste ja okasnahksete mereloomade koorikkestad, seepia luukestad (töötlemata või eeltöödeldud, kuid vormimata), nende jäätmed ja nendest valmistatud pulber | Kaasa arvatud tühjad karbid kasutamiseks toidus ja glükoosamiini toorainena.
  Lisaks kuuluvad sellesse rubriiki määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punkti k alapunktis i osutatud pehme koe ja lihaga karpide või koorikloomade kojad või koorikud, sealhulgas seepia luukestad. |
| ex 0510 00 00 | Hall ambra, kopranõre, näärmeeritis ja muskus; kantariidid; sapp, kuivatatud või kuivatamata; näärmed jm farmaatsiatööstuses kasutatavad loomsed saadused (värsked, jahutatud, külmutatud või muul moel eelsäilitatud) | Välja arvatud hall ambra ja kantariidid.
  Selle CN-koodi alla kuuluvad näärmed, muud loomsed saadused ja sapp.
  Kuivatatud näärmed ja tooted kuuluvad rubriiki 3001 .
  Erinõuded loomsete kõrvalsaaduste kohta, mis on mõeldud lemmikloomatoidu, aga mitte töötlemata lemmikloomatoidu tootmiseks, ja nendest saadud toodete kohta, mis on mõeldud kasutamiseks väljaspool toiduahelat (farmaatsiatoodete ja muude tehniliste toodete valmistamiseks), on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 14. reas. |
| ex 0511 | Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3 | Kõik.
  Kaasa arvatud geneetiline materjal (sperma ja embrüod, mis on pärit veistelt, lammastelt, kitsedelt, hobustelt ja sigadelt) ning määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklites 8 ja 9 osutatud 1. ja 2. kategooria loomsed kõrvalsaadused.
  Järgmised näited on loomsetest saadustest, mis kuuluvad alamrubriikidesse 0511 10  – 0511 99 :
  0511 10 00 (veisesperma).
  0511 91 (tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest; surnud loomad grupist 3): kõik. Kaasa arvatud kalamari ja -niisk kalakasvanduste jaoks, surnud loomad, loomsed kõrvalsaadused lemmikloomatoidu, ravimite ja muude tehniliste toodete valmistamiseks. Kaasa arvatud toidukõlbmatud või inimtoiduks kõlbmatud, nt kiivrikud ehk vesikirbud ja teised karpvähilised või lehtjalalised, kuivatatud, akvaariumikalade toiduks. Kaasa arvatud kalasööt.
  ex 0511 99 10 (sooned ja kõõlused; toornahkade lõikmed ja muud samalaadsed jäätmed).
  Määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa V peatüki punktis C alapunktis 2 osutatud viisidel töötlemata nahkade puhul on vajalik ametlik kontroll, kui see on kooskõlas määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa V peatüki punkti B alapunktiga 1 või punkti C alapunktiga 1.
  ex 0511 99 31 (toored looduslikud loomsed käsnad): kõik, kui need on ette nähtud inimtoiduks; kui ei, siis üksnes need, mis on ette nähtud lemmikloomatoiduks. Erinõuded muuks kui inimtoiduks kasutamiseks on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1 jao tabeli 2 12. reas.
  ex 0511 99 39 (v.a toored looduslikud loomsed käsnad): kõik, kui need on ette nähtud inimtoiduks; kui ei, siis üksnes need, mis on ette nähtud lemmikloomatoiduks. Erinõuded muuks kui inimtoiduks kasutamiseks on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1 jao tabeli 2 12. reas.
  ex 0511 99 85 (mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1): kaasa arvatud embrüod, munarakud, sperma ja geneetiline materjal, mis ei kuulu alamrubriiki 0511 10 . Kaasa arvatud muude liikide kui veiste embrüod, munarakud, sperma ja geneetiline materjal. Kaasa arvatud loomsed kõrvalsaadused lemmikloomatoidu või muude tehniliste toodete valmistamiseks.
  Kaasa arvatud töötlemata hobusejõhv, mesindustooted, v.a mesindustoodete jaoks või tehniliseks otstarbeks ette nähtud mesilasvaha; hõlmab ka tehniliseks otstarbeks ette nähtud spermatseeti, grupi 1 toidukõlbmatuid või muid kui inimtoiduks ettenähtud surnud loomi (näiteks koerad, kassid, putukad), loomse päritoluga materjali, mille põhiomadusi ei ole muudetud, ning inimtoiduks kasutatavat loomaverd, v.a kalaveri.
  Kaasa arvatud inimtoiduks kõlbmatu putukajahu, -pulber ja -graanulid |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

0502 10 00

Kodu- ja metssea harjased ning karvad, nende jäätmed

Kõik, töödeldud ja töötlemata

0504 00 00

Loomasooled, -põied ja -maod (v.a kalade omad), terved või tükeldatud, värsked, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

Kõik. Kaasa arvatud looma-, sea-, lamba-, kitse- ja kodulinnumaod, -põied ja -sooled, puhastatud, soolatud, kuivatatud või kuumtöödeldud.

ex 0505

Linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud kehaosad, suled (k.a kärbitud servadega) ja udusuled, mida ei ole rohkem töödeldud, kui säilitamise eesmärgil puhastatud, desinfitseeritud või käsitletud; sulgedest või nende osadest pulber ja jäätmed

Kõik, kaasa arvatud lindudest tehtud jahitrofeed, v.a töödeldud dekoratiivsuled, reisijate poolt isiklikuks tarbeks veetavad töödeldud suled või töödeldud sulgede saadetised, mis on saadetud üksikisikutele mittetööstuslikel eesmärkidel, nagu on osutatud määruse (EL) nr 142/2011 II peatüki 6. jao punktis a.

Määruse (EL) nr 142/2011 artikli 25 lõike 1 punktiga b on keelatud töötlemata sulgede, suleosade ning udusulgede import liitu ja transiit liidu kaudu.

Töödeldud ja töötlemata sulgede suhtes kohaldatakse ametliku kontrolli nõuet vastavalt määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VII peatüki punktile C.

Täiendavad erinõuded jahitrofeede kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 5. jaos.

Määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 6. jagu hõlmab sulgi täite- ja polstrimaterjaliks; udusulgi, töötlemata ja muid sulgi.

0506

Loomakondid ja sarvesäsi, töötlemata, rasvatustatud, eeltöödeldud (kuid vormimata), happega töödeldud või deželatiniseeritud; nendest valmistatud pulber ning jäätmed

Kaasa arvatud koerte närimiskondid ja želatiini tootmiseks kasutatavad kondid.

Inimtoiduks kasutatavad toidukõlblikud kondid ja kondijahu kuuluvad CN-koodi 0410 90 00 alla.

Erinõuded selliste inimtoiduks kõlbmatute toodete kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 6. reas (jahitrofeed), 11. reas (kondid ja kontidest valmistatud tooted (v.a kondijahu); sarved ja sarvedest valmistatud tooted (v.a sarvejahu) ning kabjad ja sõrad ning neist valmistatud tooted (v.a kabja- ja sõrajahu), mis ei ole mõeldud söödamaterjaliks, orgaaniliseks väetiseks või mullaparandusaineks, ning 12. reas (koerte närimiskondid)

0507

Elevandiluu, kilpkonna kilp, vaalaluu ja vaalakiused, sarved, kabjad, küüned, nokad (töötlemata või eeltöödeldud, kuid vormimata); nendest valmistatud pulber ning jäätmed

Kaasa arvatud lindude ja kabiloomade töödeldud jahitrofeed, mis koosnevad üksnes kontidest, sarvedest, kapjadest, sõrgadest, umbsarvedest ja hammastest.

Erinõuded jahitrofeede kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 6. reas.

ex 0508 00

Korallid jms materjal, töötlemata või eeltöödeldud; merekarbid, kooriklaste ja okasnahksete mereloomade koorikkestad, seepia luukestad (töötlemata või eeltöödeldud, kuid vormimata), nende jäätmed ja nendest valmistatud pulber

Kaasa arvatud tühjad karbid kasutamiseks toidus ja glükoosamiini toorainena.

Lisaks kuuluvad sellesse rubriiki määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 10 punkti k alapunktis i osutatud pehme koe ja lihaga karpide või koorikloomade kojad või koorikud, sealhulgas seepia luukestad.

ex 0510 00 00

Hall ambra, kopranõre, näärmeeritis ja muskus; kantariidid; sapp, kuivatatud või kuivatamata; näärmed jm farmaatsiatööstuses kasutatavad loomsed saadused (värsked, jahutatud, külmutatud või muul moel eelsäilitatud)

Välja arvatud hall ambra ja kantariidid.

Selle CN-koodi alla kuuluvad näärmed, muud loomsed saadused ja sapp.

Kuivatatud näärmed ja tooted kuuluvad rubriiki 3001 .

Erinõuded loomsete kõrvalsaaduste kohta, mis on mõeldud lemmikloomatoidu, aga mitte töötlemata lemmikloomatoidu tootmiseks, ja nendest saadud toodete kohta, mis on mõeldud kasutamiseks väljaspool toiduahelat (farmaatsiatoodete ja muude tehniliste toodete valmistamiseks), on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 14. reas.

ex 0511

Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3

Kõik.

Kaasa arvatud geneetiline materjal (sperma ja embrüod, mis on pärit veistelt, lammastelt, kitsedelt, hobustelt ja sigadelt) ning määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklites 8 ja 9 osutatud 1. ja 2. kategooria loomsed kõrvalsaadused.

Järgmised näited on loomsetest saadustest, mis kuuluvad alamrubriikidesse 0511 10  – 0511 99 :

0511 10 00 (veisesperma).

0511 91 (tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest; surnud loomad grupist 3): kõik. Kaasa arvatud kalamari ja -niisk kalakasvanduste jaoks, surnud loomad, loomsed kõrvalsaadused lemmikloomatoidu, ravimite ja muude tehniliste toodete valmistamiseks. Kaasa arvatud toidukõlbmatud või inimtoiduks kõlbmatud, nt kiivrikud ehk vesikirbud ja teised karpvähilised või lehtjalalised, kuivatatud, akvaariumikalade toiduks. Kaasa arvatud kalasööt.

ex 0511 99 10 (sooned ja kõõlused; toornahkade lõikmed ja muud samalaadsed jäätmed).

Määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa V peatüki punktis C alapunktis 2 osutatud viisidel töötlemata nahkade puhul on vajalik ametlik kontroll, kui see on kooskõlas määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa V peatüki punkti B alapunktiga 1 või punkti C alapunktiga 1.

ex 0511 99 31 (toored looduslikud loomsed käsnad): kõik, kui need on ette nähtud inimtoiduks; kui ei, siis üksnes need, mis on ette nähtud lemmikloomatoiduks. Erinõuded muuks kui inimtoiduks kasutamiseks on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1 jao tabeli 2 12. reas.

ex 0511 99 39 (v.a toored looduslikud loomsed käsnad): kõik, kui need on ette nähtud inimtoiduks; kui ei, siis üksnes need, mis on ette nähtud lemmikloomatoiduks. Erinõuded muuks kui inimtoiduks kasutamiseks on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1 jao tabeli 2 12. reas.

ex 0511 99 85 (mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1): kaasa arvatud embrüod, munarakud, sperma ja geneetiline materjal, mis ei kuulu alamrubriiki 0511 10 . Kaasa arvatud muude liikide kui veiste embrüod, munarakud, sperma ja geneetiline materjal. Kaasa arvatud loomsed kõrvalsaadused lemmikloomatoidu või muude tehniliste toodete valmistamiseks.

Kaasa arvatud töötlemata hobusejõhv, mesindustooted, v.a mesindustoodete jaoks või tehniliseks otstarbeks ette nähtud mesilasvaha; hõlmab ka tehniliseks otstarbeks ette nähtud spermatseeti, grupi 1 toidukõlbmatuid või muid kui inimtoiduks ettenähtud surnud loomi (näiteks koerad, kassid, putukad), loomse päritoluga materjali, mille põhiomadusi ei ole muudetud, ning inimtoiduks kasutatavat loomaverd, v.a kalaveri.

Kaasa arvatud inimtoiduks kõlbmatu putukajahu, -pulber ja -graanulid

GRUPP 6

ELUSPUUD JA MUUD TAIMED; TAIMESIBULAD, -JUURED JMS; LÕIKELILLED JA DEKORATIIVNE TAIMMATERJAL

ELUSPUUD JA MUUD TAIMED; TAIMESIBULAD, -JUURED JMS; LÕIKELILLED JA DEKORATIIVNE TAIMMATERJAL

Üldised märkused

Üldised märkused

Käesolevasse gruppi kuulub steriliseeritud loomse sõnniku kompostis leiduv seeneniidistik.

Väljavõte CNi selgitavatest märkustest

Väljavõte CNi selgitavatest märkustest

„
  0602 90 10 Seeneniidistik:

Terminiga „seeneniidistik“ tähistatakse sageli maa-alust peent niitide võrgustikku (Thallus (= tallus, rakis) või Mycelium (= mütseel, seeneniidistik)), mis elab ja kasvab laguneva loomse või taimse ainese pinnal, areneb ise koestikus edasi ja kasvatab seeni.

Sellesse alamrubriiki kuulub ka toode, mida valmistatakse selliselt, et mikroskoopilistes kogustes noort seeneniidistikku istutatakse viljaterade kihile, mis külvatakse steriliseeritud, õlgedega segatud hobusesõnnikukompostile.“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 0602 90 10 | Seeneniidistik | Üksnes juhul, kui see sisaldab töödeldud loomset sõnnikut. Erinõuded on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 1. reas |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 0602 90 10

Seeneniidistik

Üksnes juhul, kui see sisaldab töödeldud loomset sõnnikut. Erinõuded on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 1. reas

GRUPP 9

KOHV, TEE, MATE JA VÜRTSID

KOHV, TEE, MATE JA VÜRTSID

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 0901 | Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohviubade kestad ja koored; ükskõik mis vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 0901

Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohviubade kestad ja koored; ükskõik mis vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

GRUPP 12

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD; MITMESUGUSED TERAD, SEEMNED JA VILJAD; TÖÖSTUSES KASUTATAVAD TAIMED JA RAVIMTAIMED; ÕLED JA SÖÖT

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD; MITMESUGUSED TERAD, SEEMNED JA VILJAD; TÖÖSTUSES KASUTATAVAD TAIMED JA RAVIMTAIMED; ÕLED JA SÖÖT

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 1212 99 95 | Mujal nimetamata, peamiselt inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted | Selle CN-koodi alla kuulub suir |
| ex 1213 00 00 | Teraviljaõled ja aganad, töötlemata, ka hekseldatud, jahvatatud, pressitud või granuleeritud | Ainult õled |
| ex 1214 90 | Kaalikas, söödapeet ja muud söödajuurviljad, hein, lutsern, ristik, esparsett, söödakapsas, lupiin, vikk jms söödad, ka graanulitena: ei hõlma lutsernijahu ega -graanuleid | Ainult hein. |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 1212 99 95

Mujal nimetamata, peamiselt inimtoiduks kasutatavad taimsed tooted

Selle CN-koodi alla kuulub suir

ex 1213 00 00

Teraviljaõled ja aganad, töötlemata, ka hekseldatud, jahvatatud, pressitud või granuleeritud

Ainult õled

ex 1214 90

Kaalikas, söödapeet ja muud söödajuurviljad, hein, lutsern, ristik, esparsett, söödakapsas, lupiin, vikk jms söödad, ka graanulitena: ei hõlma lutsernijahu ega -graanuleid

Ainult hein.

GRUPP 15

LOOMSED, TAIMSED JA MIKROOBSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA TAIMSED VAHAD

LOOMSED, TAIMSED JA MIKROOBSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA TAIMSED VAHAD

Üldised märkused

Üldised märkused

Kõik loomsed rasvad ja õlid. Erinõuded järgmiste toodete kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisas:

| 1. | sulatatud rasvad ja kalaõlid I peatüki 1. jao tabeli 1 3. reas; |
| --- | --- |

1.

sulatatud rasvad ja kalaõlid I peatüki 1. jao tabeli 1 3. reas;

| 2. | 2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvad, mis on ette nähtud kasutamiseks väljaspool toiduahelat põllumajandusloomade tarbeks (näiteks õlikeemias), II peatüki 1. jao tabeli 2 17. reas; |
| --- | --- |

2.

2. kategooria materjalist saadud sulatatud rasvad, mis on ette nähtud kasutamiseks väljaspool toiduahelat põllumajandusloomade tarbeks (näiteks õlikeemias), II peatüki 1. jao tabeli 2 17. reas;

| 3. | rasva derivaadid II peatüki 1. jao tabeli 2 18. reas. |
| --- | --- |

3.

rasva derivaadid II peatüki 1. jao tabeli 2 18. reas.

Rasva derivaadid hõlmavad puhtaid esmatöötlemissaadusi, mis on saadud loomsetest rasvadest ja õlidest määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa XI peatüki punktis 1 esitatud meetodil.

Muude materjalidega segatud derivaadid peavad läbima ametliku kontrolli.

Märkus grupi 15 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 15 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  a) | rubriigi 0209 searasv ja kodulinnurasv; |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

rubriigi 0209 searasv ja kodulinnurasv;

| b) | kakaovõi, -rasv ja -õli (rubriik 1804); |
| --- | --- |

b)

kakaovõi, -rasv ja -õli (rubriik 1804);

| c) | valmistoidud, mis sisaldavad rohkem kui 15 % massist rubriigi 0405 tooteid (valdavalt grupp 21); |
| --- | --- |

c)

valmistoidud, mis sisaldavad rohkem kui 15 % massist rubriigi 0405 tooteid (valdavalt grupp 21);

| d) | rasvakõrned (rubriik 2301) ja rubriikidesse 2304–2306 kuuluvad jäätmed; |
| --- | --- |

d)

rasvakõrned (rubriik 2301) ja rubriikidesse 2304–2306 kuuluvad jäätmed;

(...)

| 3. | Rubriiki 1518 ei kuulu rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, mis on üksnes denatureeritud; need tuleb klassifitseerida vastavate denatureerimata rasvade, õlide ja nende fraktsioonidega samasse rubriiki. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Seebirasvad, õlijätted ja -setted, steariinipigi, glütseroolipigi ja villarasva jäägid klassifitseeritakse rubriiki 1522.“ |
| --- | --- |

4.

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

„Rubriiki 1516 kuuluvad loomsed, taimsed ja mikroobsed rasvad ja õlid, mis on läbi teinud allpool kirjeldatud spetsiifilise keemilise transformatsiooni, kuid mida pole järgnevalt töödeldud.

Sellesse rubriiki kuuluvad ka sarnaselt töödeldud loomsete või taimsete või mikroobsete rasvade ja õlide fraktsioonid.

Hüdrogeenimine, mis viiakse läbi toote kontakti abil puhta vesinikuga sobival temperatuuril ja rõhul katalüsaatorite manulusel (tavaliselt puhtalt eraldatud nikkel), tõstab rasvade sulamispunkti ja suurendab õlide konsistentsi küllastumata glütseriidide (näiteks oleiin-, linoleen-, jne hapete) transformeerimise teel kõrgema sulamispunktiga küllastunud glütseriidideks (näiteks palmitiin-, steariin- jne hapeteks).

Rubriiki 1518 kuuluvad ka mujal nimetamata loomsete, taimsete või mikroobsete rasvade või õlide või erinevate käesolevasse gruppi kuuluvate rasvade või õlide fraktsioonide toidukõlbmatud segud või valmistised.

Sellesse rubriiki kuulub muu hulgas kasutatud frittimisõli, mis sisaldab näiteks rapsiõli, sojaõli ja väikeses koguses loomset rasva ning mida kasutatakse loomasööda valmistamisel.

Sellesse rubriiki kuuluvad ka hüdrogeenitud, inter-esterdatud, re-esterdatud või elaidiseeritud rasvad ja õlid või nende fraktsioonid, kui modifitseeritud on mitu rasva või õli.“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1501 | Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv | Kõik |
| 1502 | Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv | Kõik |
| 1503 00 | Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata) | Kõik |
| 1504 | Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata) | Kõik. Kaasa arvatud kalade õlid – kalatoodete ja mereimetajate õlid.
  Mitmesugused toiduvalmistised kuuluvad rubriiki 1517 või gruppi 21 |
| 1505 00 | Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin) | Kõik. Kaasa arvatud villarasv, mis on imporditud sulatatud rasvana, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisas, või lanoliin, mis on imporditud vahesaadusena. |
| 1506 00 00 | Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata | Kõik.
  Kaasa arvatud lõhustamata rasvad ja õlid ning nende esmased fraktsioonid, mis on toodetud määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa XI peatüki punktis 1 esitatud meetodil |
| 1516 10 | Loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid | Kõik loomsed rasvad ja õlid.
  Ametliku kontrolli eesmärgil hõlmavad rasva derivaadid puhtaid esmatöötlemissaadusi, mis on saadud loomsetest rasvadest ja õlidest määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa XI peatüki punktis 1 esitatud meetodil |
| ex 1517 | Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1518 00 91 | Loomsed, taimsed või mikroobsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, keedetud, oksüdeeritud, veetustatud, vääveldatud, läbipuhutud, polümeriseeritud vaakumis kõrge kuumuse juures või inertgaasides või muul moel keemiliselt modifitseeritud, v.a rubriigi 1516 tooted | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid rasvu ja õlisid.
  Rasva derivaadid, mis on valmistatud määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa XI peatüki punktis 1 esitatud meetodil.
  Erinõuded on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 17. reas (sulatatud rasvad) ja 18. reas (rasva derivaadid) |
| ex 1518 00 95 | Loomsete või loomsete, taimsete või mikroobsete rasvade ja õlide ning nende fraktsioonide toidukõlbmatud segud või valmistised | Üksnes loomadelt pärinevate rasvade ja õlide valmistised, sulatatud rasvad ja derivaadid;
  kaasa arvatud kasutatud toiduõli, mis on ette nähtud kasutamiseks määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisala piires.
  Kaasa arvatud rasva derivaadid, mis on valmistatud määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa XI peatüki punktis 1 esitatud meetodil |
| ex 1518 00 99 | Muud mujal nimetamata taimsed või mikroobsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid kui loomsed, taimsed või mikroobsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, keedetud, oksüdeeritud, veetustatud, vääveldatud, läbipuhutud, vaakumis või inertgaasis kõrge kuumuse juures polümeriseeritud või muul moel keemiliselt modifitseeritud, v.a rubriigi 1516 tooted ja muud kui loomsetest, taimsetest või mikroobsetest rasvadest ja nende fraktsioonidest saadud toidukõlbmatud segud ja valmistised. | Ainult juhul, kui sisaldab loomse päritoluga rasva |
| ex 1520 00 00 | Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| 1521 90 91 | Toormesilasvaha ja muude putukate vaha, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata | Kõik. Kaasa arvatud looduslike kärgede vaha ja toorvaha, mida kasutatakse mesinduses või tehnilistel eesmärkidel.
  Määruse (EL) nr 142/2011 artikli 25 lõike 1 punktis c on keelustatud kärgede kujul mesilasvaha import liitu ja transiit liidu kaudu.
  Erinõuded mesinduse kõrvalsaaduste kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 10. reas |
| ex 1521 90 99 | Mesilasvaha ja muude putukate vaha, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata, v.a toorvaha | Kõik. Kaasa arvatud töödeldud või rafineeritud vaha, ka pleegitatud või värvitud, mida kasutatakse mesinduses või tehnilistel eesmärkidel.
  Erinõuded mesinduse kõrvalsaaduste kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 10. reas
  Mesinduse kõrvalsaadused, v.a mesilasvaha, tuleb esitada ametliku kontrolli tegemiseks CN-koodi 0511 99 85 „Muud“ alusel. |
| ex 1522 00 | Degraa; loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemise jäägid | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi.
  Erinõuded on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 18. reas (rasva derivaadid) |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

1501

Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv

Kõik

1502

Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv

Kõik

1503 00

Rasvasteariin, sulatatud searasva õli, oleosteariin, oleoõli ja rasvõli (emulgeerimata, segamata või muul viisil töötlemata)

Kõik

1504

Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata)

Kõik. Kaasa arvatud kalade õlid – kalatoodete ja mereimetajate õlid.

Mitmesugused toiduvalmistised kuuluvad rubriiki 1517 või gruppi 21

1505 00

Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin)

Kõik. Kaasa arvatud villarasv, mis on imporditud sulatatud rasvana, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisas, või lanoliin, mis on imporditud vahesaadusena.

1506 00 00

Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

Kõik.

Kaasa arvatud lõhustamata rasvad ja õlid ning nende esmased fraktsioonid, mis on toodetud määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa XI peatüki punktis 1 esitatud meetodil

1516 10

Loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid

Kõik loomsed rasvad ja õlid.

Ametliku kontrolli eesmärgil hõlmavad rasva derivaadid puhtaid esmatöötlemissaadusi, mis on saadud loomsetest rasvadest ja õlidest määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa XI peatüki punktis 1 esitatud meetodil

ex 1517

Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1518 00 91

Loomsed, taimsed või mikroobsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, keedetud, oksüdeeritud, veetustatud, vääveldatud, läbipuhutud, polümeriseeritud vaakumis kõrge kuumuse juures või inertgaasides või muul moel keemiliselt modifitseeritud, v.a rubriigi 1516 tooted

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid rasvu ja õlisid.

Rasva derivaadid, mis on valmistatud määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa XI peatüki punktis 1 esitatud meetodil.

Erinõuded on sätestatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 17. reas (sulatatud rasvad) ja 18. reas (rasva derivaadid)

ex 1518 00 95

Loomsete või loomsete, taimsete või mikroobsete rasvade ja õlide ning nende fraktsioonide toidukõlbmatud segud või valmistised

Üksnes loomadelt pärinevate rasvade ja õlide valmistised, sulatatud rasvad ja derivaadid;

kaasa arvatud kasutatud toiduõli, mis on ette nähtud kasutamiseks määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisala piires.

Kaasa arvatud rasva derivaadid, mis on valmistatud määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa XI peatüki punktis 1 esitatud meetodil

ex 1518 00 99

Muud mujal nimetamata taimsed või mikroobsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid kui loomsed, taimsed või mikroobsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, keedetud, oksüdeeritud, veetustatud, vääveldatud, läbipuhutud, vaakumis või inertgaasis kõrge kuumuse juures polümeriseeritud või muul moel keemiliselt modifitseeritud, v.a rubriigi 1516 tooted ja muud kui loomsetest, taimsetest või mikroobsetest rasvadest ja nende fraktsioonidest saadud toidukõlbmatud segud ja valmistised.

Ainult juhul, kui sisaldab loomse päritoluga rasva

ex 1520 00 00

Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

1521 90 91

Toormesilasvaha ja muude putukate vaha, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata

Kõik. Kaasa arvatud looduslike kärgede vaha ja toorvaha, mida kasutatakse mesinduses või tehnilistel eesmärkidel.

Määruse (EL) nr 142/2011 artikli 25 lõike 1 punktis c on keelustatud kärgede kujul mesilasvaha import liitu ja transiit liidu kaudu.

Erinõuded mesinduse kõrvalsaaduste kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 10. reas

ex 1521 90 99

Mesilasvaha ja muude putukate vaha, rafineeritud või rafineerimata, värvitud või värvimata, v.a toorvaha

Kõik. Kaasa arvatud töödeldud või rafineeritud vaha, ka pleegitatud või värvitud, mida kasutatakse mesinduses või tehnilistel eesmärkidel.

Erinõuded mesinduse kõrvalsaaduste kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 10. reas

Mesinduse kõrvalsaadused, v.a mesilasvaha, tuleb esitada ametliku kontrolli tegemiseks CN-koodi 0511 99 85 „Muud“ alusel.

ex 1522 00

Degraa; loomsete või taimsete rasvainete või vahade töötlemise jäägid

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi.

Erinõuded on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 18. reas (rasva derivaadid)

GRUPP 16

TOOTED LIHAST, KALAST, VÄHKIDEST, MOLLUSKITEST VÕI MUUDEST VEESELGROOTUTEST VÕI PUTUKATEST

TOOTED LIHAST, KALAST, VÄHKIDEST, MOLLUSKITEST VÕI MUUDEST VEESELGROOTUTEST VÕI PUTUKATEST

Märkus grupi 16 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 16 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Siia gruppi ei kuulu liha, rups, kala, vähilaadsed, molluskid või muud veeselgrootud ning putukad, mis on valmistatud või konserveeritud grupis 2 või 3, grupi 4 märkuses 6 või rubriigis 0504 märgitud protsessidega. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Toiduained kuuluvad siia gruppi tingimusel, et need sisaldavad rohkem kui 20 % massist vorsttooteid, liha, rupsi, verd, kala, vähke, molluskeid või muid veeselgrootuid või mis tahes nende komponentide segusid. Kui toiduaine sisaldab kahte või enamat ülalnimetatud toodet, klassifitseeritakse see grupi 16 rubriikides komponendi või komponentide järgi, mille mass on kõige suurem. Neid sätteid ei kohaldata rubriigi 1902 täidistega toodete ega rubriikide 2103 ja 2104 valmististe suhtes.

  Maksa sisaldavate toodete puhul ei rakendata teises lauses toodud põhimõtet rubriigi 1601 või 1602 alamrubriikidesse klassifitseerimisel.“ |
| --- | --- |

2.

Maksa sisaldavate toodete puhul ei rakendata teises lauses toodud põhimõtet rubriigi 1601 või 1602 alamrubriikidesse klassifitseerimisel.“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1601 00 | Vorstid jms tooted lihast, rupsist, verest või putukatest; nende baasil valmistatud toiduained | Kõik. Kaasa arvatud eri viisidel konserveeritud liha. |
| 1602 | Muud lihast, rupsist, verest või putukatest tooted või konservid | Kõik. Kaasa arvatud eri viisidel konserveeritud liha. |
| 1603 00 | Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest | Kõik. Kaasa arvatud lihaekstraktid ja -kontsentraadid, jahutatud või külmutatud surimi ja ka haikõhre |
| 1604 | Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad | Kõik. Kaasa arvatud keedetud või eelnevalt kuumtöödeldud kulinaartooted, mis sisaldavad kala või kalatooteid või on nendega segatud.
  Kaasa arvatud CN-koodi 1604 20 05 alla kuuluvad surimitooted.
  Kaasa arvatud kalakonservid ja kaaviarikonservid õhukindlalt suletud pakendis ning sushi (tingimusel, et need ei tule klassifitseerida grupis 19 osutatud CN-koodi alla).
  Nn kalavardad (st toores kala või toored krevetid koos köögiviljadega, mis esitatakse puust vardale aetuna) kuuluvad CN-koodi 1604 19 97 alla |
| 1605 | Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest | Kõik, kaasa arvatud täielikult valmis- või eeltöödeldud teod, konservid vähkidest või muudest veeselgrootutest ja rohekarbipulber |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

1601 00

Vorstid jms tooted lihast, rupsist, verest või putukatest; nende baasil valmistatud toiduained

Kõik. Kaasa arvatud eri viisidel konserveeritud liha.

1602

Muud lihast, rupsist, verest või putukatest tooted või konservid

Kõik. Kaasa arvatud eri viisidel konserveeritud liha.

1603 00

Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

Kõik. Kaasa arvatud lihaekstraktid ja -kontsentraadid, jahutatud või külmutatud surimi ja ka haikõhre

1604

Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad

Kõik. Kaasa arvatud keedetud või eelnevalt kuumtöödeldud kulinaartooted, mis sisaldavad kala või kalatooteid või on nendega segatud.

Kaasa arvatud CN-koodi 1604 20 05 alla kuuluvad surimitooted.

Kaasa arvatud kalakonservid ja kaaviarikonservid õhukindlalt suletud pakendis ning sushi (tingimusel, et need ei tule klassifitseerida grupis 19 osutatud CN-koodi alla).

Nn kalavardad (st toores kala või toored krevetid koos köögiviljadega, mis esitatakse puust vardale aetuna) kuuluvad CN-koodi 1604 19 97 alla

1605

Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

Kõik, kaasa arvatud täielikult valmis- või eeltöödeldud teod, konservid vähkidest või muudest veeselgrootutest ja rohekarbipulber

GRUPP 17

SUHKUR JA SUHKRUKONDIITRITOOTED

SUHKUR JA SUHKRUKONDIITRITOOTED

Märkus grupi 17 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 17 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  a) | suhkrukondiitritooted, mis sisaldavad kakaod (rubriik 1806); |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

suhkrukondiitritooted, mis sisaldavad kakaod (rubriik 1806);

| b) | keemiliselt puhtad suhkrud (v.a sahharoos, laktoos, maltoos, glükoos või fruktoos) ja muud rubriigis 2940 klassifitseeritud tooted,“ |
| --- | --- |

b)

keemiliselt puhtad suhkrud (v.a sahharoos, laktoos, maltoos, glükoos või fruktoos) ja muud rubriigis 2940 klassifitseeritud tooted,“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 1702 | Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi.
  Suhkur ja tehismesi, mis on segatud naturaalse meega |
| ex 1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi.

Suhkur ja tehismesi, mis on segatud naturaalse meega

ex 1704

Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

GRUPP 18

KAKAO JA KAKAOTOOTED

KAKAO JA KAKAOTOOTED

Märkus grupi 18 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 18 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  (a) | toiduained, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsttooteid, liha, rupsi, verd, putukaid, kala, vähke, molluskeid või muid veeselgrootuid või mis tahes nende komponentide segusid (grupp 16); |
| --- | --- | --- |

„1.

(a)

toiduained, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsttooteid, liha, rupsi, verd, putukaid, kala, vähke, molluskeid või muid veeselgrootuid või mis tahes nende komponentide segusid (grupp 16);

| (b) | rubriikide 0403, 1901, 1902, 1904, 1905, 2105, 2202, 2208, 3003 või 3004 tooted. |
| --- | --- |

(b)

rubriikide 0403, 1901, 1902, 1904, 1905, 2105, 2202, 2208, 3003 või 3004 tooted.

| 2. | Rubriiki 1806 kuuluvad kakaod sisaldavad suhkrukondiitritooted ja muud kakaod sisaldavad toiduained vastavalt märkusele 1 käesoleva grupi kohta.“ |
| --- | --- |

2.

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 1806 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 1806

Šokolaad jm kakaod sisaldavad toiduvalmistised

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

GRUPP 19

TOOTED TERAVILJAST, JAHUST, TÄRKLISEST VÕI PIIMAST; VALIKPAGARITOOTED

TOOTED TERAVILJAST, JAHUST, TÄRKLISEST VÕI PIIMAST; VALIKPAGARITOOTED

Märkus grupi 19 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 19 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  a) | toiduained, v.a rubriigis 1902 nimetatud täidisega tooted, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsttooteid, liha, rupsi, verd, putukaid, kala, vähke, molluskeid või muid veeselgrootuid või nende komponentide segusid (grupp 16);“ |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

toiduained, v.a rubriigis 1902 nimetatud täidisega tooted, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsttooteid, liha, rupsi, verd, putukaid, kala, vähke, molluskeid või muid veeselgrootuid või nende komponentide segusid (grupp 16);“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 1901 | Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi.
  Kaasa arvatud loomseid saadusi sisaldavad kuumtöötlemata toiduained (nt pitsad).
  Kulinaartooted kuuluvad gruppidesse 16 ja 21 |
| ex 1902 11 00 | Täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata või muul viisil toiduks valmistamata, muna sisaldavad | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1902 19 | Täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata või muul viisil toiduks valmistamata, ei sisalda muna | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1902 20 10 | Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, muul viisil toiduks valmistatud või mitte, mis sisaldavad üle 20 % massist kala, koorikloomi, limuseid või muid veeselgrootuid | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1902 20 30 | Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, muul viisil toiduks valmistatud või mitte, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsti või vorsttooteid, mis tahes liha või rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasvu | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1902 20 91 | Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1902 20 99 | Täidisega pastatooted, v.a kuumtöödeldud | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1902 30 | Muud pastatooted kui alamrubriikidesse 1902 11 , 1902 19 ja 1902 20 kuuluvad pastatooted | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1902 40 | Kuskuss | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1904 10 10 | Maisi paisutamisel või röstimisel saadud valmistoit | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1904 10 30 | Riisi paisutamisel või röstimisel saadud valmistoit | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1904 10 90 | Teraviljade või teraviljasaaduste (v.a mais või riis) paisutamisel või röstimisel saadud valmistoit | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1904 20 | Röstimata teraviljahelvestest või röstimata ja röstitud teraviljahelveste segudest või paisteradest saadud valmistoidud | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1904 90 10 | Eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata riis teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, tangud ja püülijahu) | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi.
  Kaasa arvatud näiteks sushi (tingimusel, et asjaomased tooted ei kuulu gruppi 16) |
| ex 1904 90 80 | Eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, tangud ja püülijahu toiduks valmistatud teraviljad, v.a bulgurnisu ja riisist saadud tooted | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 1901

Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi.

Kaasa arvatud loomseid saadusi sisaldavad kuumtöötlemata toiduained (nt pitsad).

Kulinaartooted kuuluvad gruppidesse 16 ja 21

ex 1902 11 00

Täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata või muul viisil toiduks valmistamata, muna sisaldavad

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1902 19

Täidiseta pastatooted, kuumtöötlemata või muul viisil toiduks valmistamata, ei sisalda muna

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1902 20 10

Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, muul viisil toiduks valmistatud või mitte, mis sisaldavad üle 20 % massist kala, koorikloomi, limuseid või muid veeselgrootuid

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1902 20 30

Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, muul viisil toiduks valmistatud või mitte, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsti või vorsttooteid, mis tahes liha või rupsi, k.a mis tahes liiki või päritoluga rasvu

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1902 20 91

Täidisega pastatooted, kuumtöödeldud

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1902 20 99

Täidisega pastatooted, v.a kuumtöödeldud

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1902 30

Muud pastatooted kui alamrubriikidesse 1902 11 , 1902 19 ja 1902 20 kuuluvad pastatooted

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1902 40

Kuskuss

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1904 10 10

Maisi paisutamisel või röstimisel saadud valmistoit

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1904 10 30

Riisi paisutamisel või röstimisel saadud valmistoit

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1904 10 90

Teraviljade või teraviljasaaduste (v.a mais või riis) paisutamisel või röstimisel saadud valmistoit

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1904 20

Röstimata teraviljahelvestest või röstimata ja röstitud teraviljahelveste segudest või paisteradest saadud valmistoidud

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1904 90 10

Eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata riis teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, tangud ja püülijahu)

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi.

Kaasa arvatud näiteks sushi (tingimusel, et asjaomased tooted ei kuulu gruppi 16)

ex 1904 90 80

Eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, tangud ja püülijahu toiduks valmistatud teraviljad, v.a bulgurnisu ja riisist saadud tooted

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 1905

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

GRUPP 20

TOOTED KÖÖGI- JA PUUVILJADEST, MARJADEST, PÄHKLITEST VÕI MUUDEST TAIMEOSADEST

TOOTED KÖÖGI- JA PUUVILJADEST, MARJADEST, PÄHKLITEST VÕI MUUDEST TAIMEOSADEST

Märkus grupi 20 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 20 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi ei kuulu:
  (...)






  c) | toiduained, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsttooteid, liha, rupsi, verd, putukaid, kala, vähke, molluskeid või muid veeselgrootuid või mis tahes nende komponentide segusid (grupp 16).“ |
| --- | --- | --- |

„1.

(...)

c)

toiduained, mis sisaldavad üle 20 % massist vorsttooteid, liha, rupsi, verd, putukaid, kala, vähke, molluskeid või muid veeselgrootuid või mis tahes nende komponentide segusid (grupp 16).“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 2001 | Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 2004 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 2005 | Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 2008 99 | Mujal nimetamata muud toiduvalmistised puuviljadest ja marjadest, pähklitest jm söödavatest taimeosadest, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 2005

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 2008 99

Mujal nimetamata muud toiduvalmistised puuviljadest ja marjadest, pähklitest jm söödavatest taimeosadest, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

GRUPP 21

MITMESUGUSED TOIDUVALMISTISED

MITMESUGUSED TOIDUVALMISTISED

Märkus grupi 21 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 21 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi ei kuulu:
  (...)






  e) | toiduained (v.a rubriiki 2103 või 2104 kuuluvad), mis sisaldavad üle 20 % massist vorsttooteid, liha, subprodukte, verd, putukaid, kala, vähke, molluskeid või muid veeselgrootuid või siis mis tahes nende komponentide segusid (grupp 16). |
| --- | --- | --- |

„1.

(...)

e)

toiduained (v.a rubriiki 2103 või 2104 kuuluvad), mis sisaldavad üle 20 % massist vorsttooteid, liha, subprodukte, verd, putukaid, kala, vähke, molluskeid või muid veeselgrootuid või siis mis tahes nende komponentide segusid (grupp 16).

(...)

| 3. | Alamrubriigis 2104 tähistab termin „homogeenitud toidusegud“ tooteid, mis on valmistatud kahest või enamast peenelt homogeenitud koostisosast, nagu näiteks lihast, kalast, köögiviljast, puuviljast või pähklitest, on mõeldud kasutamiseks imiku- ja väikelapse või dieettoitudena ning pakendatud jaemüügiks taarasse, mis mahutab kuni 250 g toodet. Selle definitsiooni kohaldamist ei muuda asjaolu, et segule on lisatud vähestes kogustes mis tahes komponente kas maitse- või säilitusainetena või siis muudel eesmärkidel. Need tooted võivad sisaldada väheses koguses silmaga nähtavaid koostisosade tükikesi.

  Lisamärkused

  (...) |
| --- | --- |

3.

Lisamärkused

(...)

| 5. | Muud toidulisanditena kasutamiseks ettenähtud ning nt kapslites, tablettidena, pastillidena ja pillidena esitatud doseeritud toiduvalmistised tuleb klassifitseerida rubriiki 2106, kui neid ei ole mujal nimetatud.“ |
| --- | --- |

5.

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 2101 | Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 2103 | Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 2104 | Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks; homogeenitud toidusegud kahest või enamast komponendist | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 2105 00 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 2106 10 | Valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 2106 90 51 | Laktoosisiirupid | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 2106 90 92 | Mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |
| ex 2106 90 98 | Mujal nimetamata muud toiduvalmistised | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 2101

Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid, tooted kohvist, teest või matest või nende ekstraktidest, essentsidest ja kontsentraatidest; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad, ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid nendest

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 2103

Kastmed ning valmistised kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud, maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 2104

Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks; homogeenitud toidusegud kahest või enamast komponendist

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 2106 10

Valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 2106 90 51

Laktoosisiirupid

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 2106 90 92

Mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda piimarasvu, sahharoosi, isoglükoosi, glükoosi ega tärklist või sisaldavad piimarasvu alla 1,5 % massist, sahharoosi või isoglükoosi alla 5 % massist, glükoosi või tärklist alla 5 % massist

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

ex 2106 90 98

Mujal nimetamata muud toiduvalmistised

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

GRUPP 22

JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS

JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS

Märkus grupi 22 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 22 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „3. | Rubriigis 2202 tähistab termin „mittealkohoolsed joogid“ jooke, mille alkoholisisaldus on alla 0,5 % mahust. Alkohoolsed joogid on klassifitseeritud rubriikidesse 2203–2206 ning 2208.“ |
| --- | --- |

„3.

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 2202 99 91 | Mittealkohoolsed joogid, v.a magusainelisandiga või maitsestatud veed, mis ei sisalda rubriigi 2009 puu-, pähkli- või juurviljamahlu, aga sisaldavad rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu alla 0,2 % massist | Kõik |
| ex 2202 99 95 | Mittealkohoolsed joogid, v.a magusainelisandiga või maitsestatud veed, mis ei sisalda rubriigi 2009 puu-, pähkli- või juurviljamahlu, aga sisaldavad rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu vähemalt 0,2 %, kuid alla 2 % massist | Kõik |
| ex 2202 99 99 | Mittealkohoolsed joogid, v.a magusainelisanditega või maitsestatud veed, mis ei sisalda rubriigi 2009 puu-, pähkli- ja juurviljamahlu, aga sisaldavad rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu vähemalt 2 % massist | Kõik |
| ex 2208 70 | Liköörid ja kordialid | Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 2202 99 91

Mittealkohoolsed joogid, v.a magusainelisandiga või maitsestatud veed, mis ei sisalda rubriigi 2009 puu-, pähkli- või juurviljamahlu, aga sisaldavad rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu alla 0,2 % massist

Kõik

ex 2202 99 95

Mittealkohoolsed joogid, v.a magusainelisandiga või maitsestatud veed, mis ei sisalda rubriigi 2009 puu-, pähkli- või juurviljamahlu, aga sisaldavad rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu vähemalt 0,2 %, kuid alla 2 % massist

Kõik

ex 2202 99 99

Mittealkohoolsed joogid, v.a magusainelisanditega või maitsestatud veed, mis ei sisalda rubriigi 2009 puu-, pähkli- ja juurviljamahlu, aga sisaldavad rubriikidesse 0401 –0404 kuuluvatest toodetest valmistatud rasvu vähemalt 2 % massist

Kõik

ex 2208 70

Liköörid ja kordialid

Ainult juhul, kui sisaldab loomseid saadusi

GRUPP 23

TOIDUAINETÖÖSTUSE JÄÄGID JA JÄÄTMED; TÖÖSTUSLIKULT TOODETUD LOOMASÖÖDAD

TOIDUAINETÖÖSTUSE JÄÄGID JA JÄÄTMED; TÖÖSTUSLIKULT TOODETUD LOOMASÖÖDAD

Märkus grupi 23 kohta (väljavõte CN-i selle grupi märkustest)

Märkus grupi 23 kohta (väljavõte CN-i selle grupi märkustest)

| „1. | Rubriiki 2309 kuuluvad muud mujal nimetamata loomasöötadena kasutatavad tooted (v.a taimse tooraine töötlemise jäägid, jäätmed ja kõrvalsaadused), mis on saadud taimse või loomse päritoluga tooraine töötlemisel nõnda, et saadud toode on kaotanud lähtematerjalile iseloomulikud põhiomadused.“ |
| --- | --- |

„1.

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

„Rasvakõrned on membraansed koed, mis jäävad järele pärast sea- või muu loomse rasva sulatamist. Neid kasutatakse peamiselt loomasöötade valmistamisel (näiteks koeraküpsised), kuid neid klassifitseeritakse rubriiki 2301 ka siis, kui need sobivad inimtoiduna kasutamiseks.“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 2301 | Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned | Kõik. Kaasa arvatud töödeldud loomne valk, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks, lihajahu, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks, ning rasvakõrned, mis on ette nähtud inimtoiduks või mitte.
  Sellesse rubriiki ei kuulu inimtoiduks kõlbmatu liht- ja püülijahu ning graanulid putukatest. Need kuuluvad rubriiki 0511 .
  Sulejahu kuulub rubriiki 0505 .
  Erinõuded töödeldud loomse valgu kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 1. reas |
| ex 2309 | Loomasöödana kasutatavad tooted | Kõik, juhul, kui sisaldavad loomseid saadusi, v.a CN-koodid 2309 90 20 ja 2309 90 91 .
  Kaasa arvatud muu hulgas jaemüügiks pakendatud koera- ja kassitoit (alamrubriik 2309 10 ), mis sisaldab loomseid saadusi ning lahustatud tooteid kalast või mereimetajatest (CN-kood 2309 90 10 ). Kaasa arvatud ka loomasööda valmistamiseks kasutatavad loomsed saadused, sh jahusegud (nt kabja- ja sõrajahu, sarvejahu).
  Sellesse rubriiki kuuluvad joogipiim, ternespiim ja piimatooteid, muud kui kaseiinivaba ternespiima või süsivesikuid sisaldavad tooted, kõik mis sobivad loomasöödaks, kuid ei ole inimtoiduks kõlblikud (loomatoiduks kõlblik kaseiinivaba ternespiim kuulub rubriiki 3001 ).
  Sellesse rubriiki kuuluvad ka lemmikloomatoit, koerte närimiskondid ja jahusegud, segudes võib leiduda surnud putukaid.
  Erinõuded koerte närimiskonte hõlmava lemmikloomatoidu kohtas on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1 jao tabeli 2 12. reas.
  Sellesse rubriiki kuuluvad inimtoiduks kõlbmatud töödeldud munatooted ja muud inimtoiduks kõlbmatud töödeldud loomsed saadused.
  Erinõuded munatoodete kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 9. reas |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

2301

Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned

Kõik. Kaasa arvatud töödeldud loomne valk, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks, lihajahu, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks, ning rasvakõrned, mis on ette nähtud inimtoiduks või mitte.

Sellesse rubriiki ei kuulu inimtoiduks kõlbmatu liht- ja püülijahu ning graanulid putukatest. Need kuuluvad rubriiki 0511 .

Sulejahu kuulub rubriiki 0505 .

Erinõuded töödeldud loomse valgu kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 1. reas

ex 2309

Loomasöödana kasutatavad tooted

Kõik, juhul, kui sisaldavad loomseid saadusi, v.a CN-koodid 2309 90 20 ja 2309 90 91 .

Kaasa arvatud muu hulgas jaemüügiks pakendatud koera- ja kassitoit (alamrubriik 2309 10 ), mis sisaldab loomseid saadusi ning lahustatud tooteid kalast või mereimetajatest (CN-kood 2309 90 10 ). Kaasa arvatud ka loomasööda valmistamiseks kasutatavad loomsed saadused, sh jahusegud (nt kabja- ja sõrajahu, sarvejahu).

Sellesse rubriiki kuuluvad joogipiim, ternespiim ja piimatooteid, muud kui kaseiinivaba ternespiima või süsivesikuid sisaldavad tooted, kõik mis sobivad loomasöödaks, kuid ei ole inimtoiduks kõlblikud (loomatoiduks kõlblik kaseiinivaba ternespiim kuulub rubriiki 3001 ).

Sellesse rubriiki kuuluvad ka lemmikloomatoit, koerte närimiskondid ja jahusegud, segudes võib leiduda surnud putukaid.

Erinõuded koerte närimiskonte hõlmava lemmikloomatoidu kohtas on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1 jao tabeli 2 12. reas.

Sellesse rubriiki kuuluvad inimtoiduks kõlbmatud töödeldud munatooted ja muud inimtoiduks kõlbmatud töödeldud loomsed saadused.

Erinõuded munatoodete kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 9. reas

GRUPP 28

ANORGAANILISED KEMIKAALID; VÄÄRISMETALLIDE, HARULDASTE MULDMETALLIDE, RADIOAKTIIVSETE ELEMENTIDE JA ISOTOOPIDE ORGAANILISED JA ANORGAANILISED ÜHENDID

ANORGAANILISED KEMIKAALID; VÄÄRISMETALLIDE, HARULDASTE MULDMETALLIDE, RADIOAKTIIVSETE ELEMENTIDE JA ISOTOOPIDE ORGAANILISED JA ANORGAANILISED ÜHENDID

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 2835 25 00 | Kaltsiumvesinikortofosfaat (dikaltsiumfosfaat) | Üksnes loomsed saadused.
  Erinõuded dikaltsiumfosfaadi kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 6. reas |
| ex 2835 26 00 | Kaltsiumfosfaadid, v.a kaltsiumvesinikortofosfaat (dikaltsiumfosfaat) | Üksnes loomse päritoluga trikaltsiumfosfaat.
  Erinõuded trikaltsiumfosfaadi kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 7. reas |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 2835 25 00

Kaltsiumvesinikortofosfaat (dikaltsiumfosfaat)

Üksnes loomsed saadused.

Erinõuded dikaltsiumfosfaadi kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 6. reas

ex 2835 26 00

Kaltsiumfosfaadid, v.a kaltsiumvesinikortofosfaat (dikaltsiumfosfaat)

Üksnes loomse päritoluga trikaltsiumfosfaat.

Erinõuded trikaltsiumfosfaadi kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 7. reas

GRUPP 29

ORGAANILISED KEMIKAALID

ORGAANILISED KEMIKAALID

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 2906 | Tsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid | Üksnes loomse päritoluga kolesterool |
| ex 2922 41 | Lüsiin ja selle estrid; nende soolad | Üksnes loomsed saadused |
| ex 2922 42 | Glutamiinhape ja selle soolad | Üksnes loomsed saadused |
| ex 2922 43 | Antraniilhape ja selle soolad | Üksnes loomsed saadused |
| ex 2922 49 | Muud aminohapped (v.a need, millel on hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi enam kui ühest liigist) ja nende estrid; nende soolad (v.a lüsiin ja selle estrid; selle soolad, glutamiinhape ja selle soolad, antraniilhape ja selle soolad, tilidiin (INN) ja selle soolad) | Üksnes loomsed saadused |
| ex 2925 29 00 | Muud imiinid ja nende derivaadid kui kloordimeform (ISO); nende soolad (v.a kloordimeform (ISO)) | Kaasa arvatud loomse päritoluga kreatiin |
| ex 2930 | Väävelorgaanilised ühendid | Kaasa arvatud loomse päritoluga aminohapped, näiteks:
  ex 2930 90 13 tsüsteiin ja tsüstiin;
  ex 2930 90 16 tsüsteiini ja tsüstiini derivaadid |
| ex 2932 99 00 | Heterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaatomeid peale hapniku aatomi(te) (v.a kondenseerumata (hüdrogeenitud või hüdrogeenimata) furaaniringiga ühendid ja laktoonid või isosafrool, 1-(1,3-bensodioksool-5-üül)propaan-2-oon, piperonaal, safrool, tetrahüdrokannabinoolid (kõik isomeerid) ning karbofuraan (ISO)). | Üksnes loomse päritoluga, näiteks glükoosamiin, glükoosamiin-6-fosfaat ja nende sulfaadid |
| ex 2936 | Looduslikud või sünteetilised provitamiinid ja vitamiinid (k.a naturaalsed kontsentraadid) ning nendest saadud eeskätt vitamiinidena kasutatavad derivaadid; nende ainete segud, k.a lahused mis tahes lahustites | Ainult D3-vitamiin ja selle loomse päritoluga lähteained. |
| ex 2942 00 00 | Muud orgaanilised ühendid | Üksnes loomsed saadused |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 2906

Tsüklilised alkoholid, nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid

Üksnes loomse päritoluga kolesterool

ex 2922 41

Lüsiin ja selle estrid; nende soolad

Üksnes loomsed saadused

ex 2922 42

Glutamiinhape ja selle soolad

Üksnes loomsed saadused

ex 2922 43

Antraniilhape ja selle soolad

Üksnes loomsed saadused

ex 2922 49

Muud aminohapped (v.a need, millel on hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi enam kui ühest liigist) ja nende estrid; nende soolad (v.a lüsiin ja selle estrid; selle soolad, glutamiinhape ja selle soolad, antraniilhape ja selle soolad, tilidiin (INN) ja selle soolad)

Üksnes loomsed saadused

ex 2925 29 00

Muud imiinid ja nende derivaadid kui kloordimeform (ISO); nende soolad (v.a kloordimeform (ISO))

Kaasa arvatud loomse päritoluga kreatiin

ex 2930

Väävelorgaanilised ühendid

Kaasa arvatud loomse päritoluga aminohapped, näiteks:

ex 2930 90 13 tsüsteiin ja tsüstiin;

ex 2930 90 16 tsüsteiini ja tsüstiini derivaadid

ex 2932 99 00

Heterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaatomeid peale hapniku aatomi(te) (v.a kondenseerumata (hüdrogeenitud või hüdrogeenimata) furaaniringiga ühendid ja laktoonid või isosafrool, 1-(1,3-bensodioksool-5-üül)propaan-2-oon, piperonaal, safrool, tetrahüdrokannabinoolid (kõik isomeerid) ning karbofuraan (ISO)).

Üksnes loomse päritoluga, näiteks glükoosamiin, glükoosamiin-6-fosfaat ja nende sulfaadid

ex 2936

Looduslikud või sünteetilised provitamiinid ja vitamiinid (k.a naturaalsed kontsentraadid) ning nendest saadud eeskätt vitamiinidena kasutatavad derivaadid; nende ainete segud, k.a lahused mis tahes lahustites

Ainult D3-vitamiin ja selle loomse päritoluga lähteained.

3

ex 2942 00 00

Muud orgaanilised ühendid

Üksnes loomsed saadused

GRUPP 30

FARMAATSIATOOTED

FARMAATSIATOOTED

Üldised märkused

Üldised märkused

Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artiklis 33 määratletud valmistooted (kosmeetikatooted, aktiivsed siiratavad meditsiiniseadmed, meditsiiniseadmed, in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, veterinaarravimid, ravimid) jäetakse loetelust välja.

in vitro

Siia kuuluvad ka vahesaadused.

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3001 20 90 | Inimorganismist mittepärinevate näärmete, muude organite või nende nõrede ekstraktid | Ainult loomset päritolu tooted.
  Kaasa arvatud ternespiima asendajana toimiv toode, mida kasutatakse vasikate söötmiseks |
| ex 3001 90 91 | Ravis ja profülaktikas kasutatavad loomorganismist pärinevad ained: hepariin ja selle soolad | Ainult loomsed saadused, mis on ette nähtud edasiseks töötlemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 34 lõikele 1, et valmistada artikli 33 punktides a–f osutatud loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid |
| ex 3001 90 98 | Mujal nimetamata muud loomorganismist pärinevad ained, v.a hepariin ja selle soolad, mida kasutatakse ravis ja profülaktikas | Ainult loomset päritolu tooted.
  Peale HSi selgitavates märkustes rubriigi 3001 kohta nimetatud näärmete ja muude organite kuuluvad selle CN-koodi alla hüpofüüs, neerupealised ja kilpnääre |
| ex 3002 12 00 | Antiseerumid ja muud verefraktsioonid | Ainult loomset päritolu tooted.
  Välja arvatud antikehad ja DNA.
  Rubriigis 3002 on sätestatud erinõuded selliste loomsete kõrvalsaaduste kohta, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeliga 2 ning mis on nimetatud järgmistes ridades:
  2. rida: veretooted, v.a hobuslaste veretooted;
  3. rida: hobuslastelt saadud veri ja veretooted |
| ex 3002 49 00 | Toksiinid, mikroorganismid (v.a pärmid) jms tooted | Ainult patogeenid ja patogeenide kultuurid loomadele |
| ex 3002 51 00 | Rakuteraapiatooted | Ainult patogeenid ja patogeenide kultuurid loomadele |
| ex 3002 59 00 | Rakukultuurid, modifitseeritud või mitte, v.a rakuteraapiatooted | Ainult patogeenid ja patogeenide kultuurid loomadele |
| 3002 90 30 | Ravi, profülaktika või diagnostika otstarbeks ettevalmistatud loomaveri | Kõik |
| ex 3002 90 90 | Muud | Ainult patogeenid ja patogeenide kultuurid loomadele |
| ex 3006 92 00 | Ravimijäätmed | Ainult loomset päritolu tooted.
  Kaasa arvatud ravimijäätmed, farmaatsiatooted, mis ei ole kõlblikud kasutamiseks esialgselt kavandatud eesmärgil |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 3001 20 90

Inimorganismist mittepärinevate näärmete, muude organite või nende nõrede ekstraktid

Ainult loomset päritolu tooted.

Kaasa arvatud ternespiima asendajana toimiv toode, mida kasutatakse vasikate söötmiseks

ex 3001 90 91

Ravis ja profülaktikas kasutatavad loomorganismist pärinevad ained: hepariin ja selle soolad

Ainult loomsed saadused, mis on ette nähtud edasiseks töötlemiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 34 lõikele 1, et valmistada artikli 33 punktides a–f osutatud loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid

ex 3001 90 98

Mujal nimetamata muud loomorganismist pärinevad ained, v.a hepariin ja selle soolad, mida kasutatakse ravis ja profülaktikas

Ainult loomset päritolu tooted.

Peale HSi selgitavates märkustes rubriigi 3001 kohta nimetatud näärmete ja muude organite kuuluvad selle CN-koodi alla hüpofüüs, neerupealised ja kilpnääre

ex 3002 12 00

Antiseerumid ja muud verefraktsioonid

Ainult loomset päritolu tooted.

Välja arvatud antikehad ja DNA.

Rubriigis 3002 on sätestatud erinõuded selliste loomsete kõrvalsaaduste kohta, mis on hõlmatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeliga 2 ning mis on nimetatud järgmistes ridades:

2. rida: veretooted, v.a hobuslaste veretooted;

3. rida: hobuslastelt saadud veri ja veretooted

ex 3002 49 00

Toksiinid, mikroorganismid (v.a pärmid) jms tooted

Ainult patogeenid ja patogeenide kultuurid loomadele

ex 3002 51 00

Rakuteraapiatooted

Ainult patogeenid ja patogeenide kultuurid loomadele

ex 3002 59 00

Rakukultuurid, modifitseeritud või mitte, v.a rakuteraapiatooted

Ainult patogeenid ja patogeenide kultuurid loomadele

3002 90 30

Ravi, profülaktika või diagnostika otstarbeks ettevalmistatud loomaveri

Kõik

ex 3002 90 90

Muud

Ainult patogeenid ja patogeenide kultuurid loomadele

ex 3006 92 00

Ravimijäätmed

Ainult loomset päritolu tooted.

Kaasa arvatud ravimijäätmed, farmaatsiatooted, mis ei ole kõlblikud kasutamiseks esialgselt kavandatud eesmärgil

GRUPP 31

VÄETISED

VÄETISED

Märkus grupi 31 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 31 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  a) | rubriigi 0511 loomaveri;“ |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

rubriigi 0511 loomaveri;“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3101 00 00 | Loomsed ja taimsed väetised (kokkusegatud või segamata, keemiliselt töödeldud või töötlemata); loomsete või taimsete saaduste kokkusegamise või keemilise töötlemise abil valmistatud väetised | Üksnes loomadelt pärinev materjal muutmata kujul.
  Kaasa arvatud guaano, v.a mineraliseeritud guaano.
  Kaasa arvatud töödeldud loomse valguga segatud sõnnik, kui seda kasutatakse väetisena; välja on aga arvatud väetisena kasutatavad sõnniku ja kemikaalide segud (vt rubriik 3105 , mis hõlmab ainult mineraal- või keemilisi väetisi).
  Erinõuded töödeldud sõnniku, töödeldud sõnnikust saadud toodete ja nahkhiireguaano kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 1. reas |
| ex 3105 10 00 | Käesoleva grupi kaubad tablettidena vms kujul või pakendis brutomassiga kuni 10 kg | Üksnes loomadelt pärinevat materjali sisaldavad väetised.
  Erinõuded töödeldud sõnniku ja töödeldud sõnnikust saadud toodete ja nahkhiireguaano kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 1. reas |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 3101 00 00

Loomsed ja taimsed väetised (kokkusegatud või segamata, keemiliselt töödeldud või töötlemata); loomsete või taimsete saaduste kokkusegamise või keemilise töötlemise abil valmistatud väetised

Üksnes loomadelt pärinev materjal muutmata kujul.

Kaasa arvatud guaano, v.a mineraliseeritud guaano.

Kaasa arvatud töödeldud loomse valguga segatud sõnnik, kui seda kasutatakse väetisena; välja on aga arvatud väetisena kasutatavad sõnniku ja kemikaalide segud (vt rubriik 3105 , mis hõlmab ainult mineraal- või keemilisi väetisi).

Erinõuded töödeldud sõnniku, töödeldud sõnnikust saadud toodete ja nahkhiireguaano kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 1. reas

ex 3105 10 00

Käesoleva grupi kaubad tablettidena vms kujul või pakendis brutomassiga kuni 10 kg

Üksnes loomadelt pärinevat materjali sisaldavad väetised.

Erinõuded töödeldud sõnniku ja töödeldud sõnnikust saadud toodete ja nahkhiireguaano kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 1. reas

GRUPP 32

PARK- JA VÄRVAINEEKSTRAKTID; TANNIINID JA NENDE DERIVAADID; VÄRVAINED JA PIGMENDID; VÄRVID JA LAKID; KITT JA MUUD MASTIKSID; TINT

PARK- JA VÄRVAINEEKSTRAKTID; TANNIINID JA NENDE DERIVAADID; VÄRVAINED JA PIGMENDID; VÄRVID JA LAKID; KITT JA MUUD MASTIKSID; TINT

Märkus grupi 32 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 32 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „3. | Rubriikidesse 3203, 3204, 3205 ja 3206 klassifitseeritakse ka värvainete baasil saadud valmistised (sealhulgas, rubriigi 3206 puhul, värvipigmendid rubriigist 2530 või grupist 28, metallihelbed ja -pulbrid), mida kasutatakse mis tahes materjalide värvimiseks või komponentidena muude värvainete valmistamiseks. Nendesse rubriikidesse ei klassifitseerita siiski mittevesikeskkonnas pigmentide dispergeerimise abil saadud vedelikke ja pastasid, mida kasutatakse näiteks värvide, sh emailide (rubriik 3212) ja muude rubriikidesse 3207, 3208, 3209, 3210, 3212, 3213 või 3215 kuuluvate valmististe saamiseks.“ |
| --- | --- |

„3.

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3203 00 | Kindla või muutuva keemilise koostisega loomsed värvained (k.a värvaineekstraktid, v.a luumust); käesoleva grupi märkuses 3 osutatud valmistised loomsete värvainete baasil | Ainult piimarasva baasil valmistatud dispersioonvärvained, mida kasutatakse toiduainete ja sööda tootmisel |
| ex 3204 | Kindla või muutuva keemilise koostisega orgaanilised sünteesvärvained; käesoleva grupi märkuses 3 osutatud orgaaniliste sünteesvärvainete baasil saadud valmistised; fluorestsentsvalgenditena või luminofooridena kasutatavad sünteetilised orgaanilised tooted (kindla või muutuva keemilise koostisega) | Ainult piimarasva baasil valmistatud dispersioonvärvained, mida kasutatakse toiduainete ja sööda tootmisel |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 3203 00

Kindla või muutuva keemilise koostisega loomsed värvained (k.a värvaineekstraktid, v.a luumust); käesoleva grupi märkuses 3 osutatud valmistised loomsete värvainete baasil

Ainult piimarasva baasil valmistatud dispersioonvärvained, mida kasutatakse toiduainete ja sööda tootmisel

ex 3204

Kindla või muutuva keemilise koostisega orgaanilised sünteesvärvained; käesoleva grupi märkuses 3 osutatud orgaaniliste sünteesvärvainete baasil saadud valmistised; fluorestsentsvalgenditena või luminofooridena kasutatavad sünteetilised orgaanilised tooted (kindla või muutuva keemilise koostisega)

Ainult piimarasva baasil valmistatud dispersioonvärvained, mida kasutatakse toiduainete ja sööda tootmisel

GRUPP 33

EETERLIKUD ÕLID JA RESINOIDID; PARFÜMEERIA- JA KOSMEETIKATOOTED NING HÜGIEENIVAHENDID

EETERLIKUD ÕLID JA RESINOIDID; PARFÜMEERIA- JA KOSMEETIKATOOTED NING HÜGIEENIVAHENDID

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3302 | Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkohollahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks | Ainult piimarasva baasil valmistatud lõhna- ja maitseained, mida kasutatakse toiduainete ja sööda tootmisel. |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 3302

Lõhnaainesegud ning ühe või mitme lõhnaaine baasil valmistatud ained ja segud (k.a alkohollahused), kasutamiseks tööstustoormena; muud valmistised lõhnaainete baasil, jookide valmistamiseks

Ainult piimarasva baasil valmistatud lõhna- ja maitseained, mida kasutatakse toiduainete ja sööda tootmisel.

GRUPP 35

VALKAINED; MODIFITSEERITUD TÄRKLIS; LIIMID; ENSÜÜMID

VALKAINED; MODIFITSEERITUD TÄRKLIS; LIIMID; ENSÜÜMID

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3501 | Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; kaseiinliimid | Kaasa arvatud kaseiin inimtoiduks, loomasöödaks või tehniliseks otstarbeks.
  Erinõuded inimtoiduks mittekasutatava piima, piimapõhiste toodete ja ternespiima kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 4. reas. |
| ex 3502 | Albumiinid (k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine massist), albuminaadid jm albumiini derivaadid | Kaasa arvatud munadest ja piimast saadud tooted, inimtoiduks kasutatavad või mitte (sh loomasöötade valmistamiseks).
  Farmaatsiatoodete tootmiseks kasutatav albumiin kuulub rubriiki 3002 .
  Erinõuded inimtoiduks mittekasutatava piima, piimapõhiste toodete, ternespiima ja ternespiimapõhiste toodete kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 4. reas ning erinõuded inimtoiduks mittekasutatavate munatoodete kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 9. reas |
| 3503 00 | Želatiin (sh nelinurksete tahvlitena, töödeldud või töötlemata pinnaga, värvitud või värvimata) ja selle derivaadid; kalaliim; muud loomsed liimid, v.a rubriigi 3501 kaseiinliimid | Kaasa arvatud želatiin, mis on ette nähtud inimtoiduks, loomasöödaks ja tehniliseks kasutamiseks.
  Ametlik kontroll ei hõlma rubriiki 3913 klassifitseeritud želatiini (kõvavalgud) ega rubriiki 9602 klassifitseeritud želatiini (töödeldud želatiin, kõvastumata želatiin ja tooted sellest), näiteks tühjad kapslid, kui neid ei kasutata inimtoidus või loomasöödas.
  Erinõuded inimtoiduks mittekasutatava želatiini ja hüdrolüüsitud valgu kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 5. reas ning fotograafilise želatiini kohta sama määruse XIV lisa II peatüki 11. jaos |
| ex 3504 00 | Peptoonid ja nende derivaadid; mujal nimetamata valgud ja nende derivaadid; kroomitud või kroomimata naha pulber | Kaasa arvatud kollageen ja hüdrolüüsitud valgud, mis on ette nähtud inimtoiduks, loomasöödaks ja tehniliseks kasutamiseks.
  Kaasa arvatud valgupõhised kollageenitooted, mis on saadud loomade toornahast, kontidest ja kõõlustest.
  Kaasa arvatud hüdrolüüsitud valgud, mis koosnevad loomsete kõrvalsaaduste hüdrolüüsi teel saadud polüpeptiididest, peptiididest, aminohapetest ja nende segudest. Sellesse rubriiki kuuluvatele toodetele ei tehta ametlikku kontrolli, kui neid kasutatakse toidulisanditena toiduvalmististes (rubriik 2106 ).
  Kaasa arvatud kõik inimtoiduks ettenähtud piima kõrvalsaadused, kui need ei kuulu rubriiki 0404 .
  Erinõuded kollageeni kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 8. reas ning hüdrolüüsitud valkude kohta 5. reas. |
| ex 3507 10 00 | Laap ja selle kontsentraadid | Üksnes loomadelt saadud laap ja selle kontsentraadid, mis on ette nähtud inimtoiduks |
| ex 3507 90 90 | Mujal nimetamata muud ensüümid ja ensüümivalmistised, v.a laap ja selle kontsentraadid, või lipoproteiinlipaas ja Aspergillus'e leeliseline proteaas | Üksnes loomsed saadused |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 3501

Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; kaseiinliimid

Kaasa arvatud kaseiin inimtoiduks, loomasöödaks või tehniliseks otstarbeks.

Erinõuded inimtoiduks mittekasutatava piima, piimapõhiste toodete ja ternespiima kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 4. reas.

ex 3502

Albumiinid (k.a kahe või enama vadakuvalgu kontsentraadid vadakuvalkude sisaldusega üle 80 % kuivaine massist), albuminaadid jm albumiini derivaadid

Kaasa arvatud munadest ja piimast saadud tooted, inimtoiduks kasutatavad või mitte (sh loomasöötade valmistamiseks).

Farmaatsiatoodete tootmiseks kasutatav albumiin kuulub rubriiki 3002 .

Erinõuded inimtoiduks mittekasutatava piima, piimapõhiste toodete, ternespiima ja ternespiimapõhiste toodete kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 4. reas ning erinõuded inimtoiduks mittekasutatavate munatoodete kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 9. reas

3503 00

Želatiin (sh nelinurksete tahvlitena, töödeldud või töötlemata pinnaga, värvitud või värvimata) ja selle derivaadid; kalaliim; muud loomsed liimid, v.a rubriigi 3501 kaseiinliimid

Kaasa arvatud želatiin, mis on ette nähtud inimtoiduks, loomasöödaks ja tehniliseks kasutamiseks.

Ametlik kontroll ei hõlma rubriiki 3913 klassifitseeritud želatiini (kõvavalgud) ega rubriiki 9602 klassifitseeritud želatiini (töödeldud želatiin, kõvastumata želatiin ja tooted sellest), näiteks tühjad kapslid, kui neid ei kasutata inimtoidus või loomasöödas.

Erinõuded inimtoiduks mittekasutatava želatiini ja hüdrolüüsitud valgu kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 5. reas ning fotograafilise želatiini kohta sama määruse XIV lisa II peatüki 11. jaos

ex 3504 00

Peptoonid ja nende derivaadid; mujal nimetamata valgud ja nende derivaadid; kroomitud või kroomimata naha pulber

Kaasa arvatud kollageen ja hüdrolüüsitud valgud, mis on ette nähtud inimtoiduks, loomasöödaks ja tehniliseks kasutamiseks.

Kaasa arvatud valgupõhised kollageenitooted, mis on saadud loomade toornahast, kontidest ja kõõlustest.

Kaasa arvatud hüdrolüüsitud valgud, mis koosnevad loomsete kõrvalsaaduste hüdrolüüsi teel saadud polüpeptiididest, peptiididest, aminohapetest ja nende segudest. Sellesse rubriiki kuuluvatele toodetele ei tehta ametlikku kontrolli, kui neid kasutatakse toidulisanditena toiduvalmististes (rubriik 2106 ).

Kaasa arvatud kõik inimtoiduks ettenähtud piima kõrvalsaadused, kui need ei kuulu rubriiki 0404 .

Erinõuded kollageeni kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 8. reas ning hüdrolüüsitud valkude kohta 5. reas.

ex 3507 10 00

Laap ja selle kontsentraadid

Üksnes loomadelt saadud laap ja selle kontsentraadid, mis on ette nähtud inimtoiduks

ex 3507 90 90

Mujal nimetamata muud ensüümid ja ensüümivalmistised, v.a laap ja selle kontsentraadid, või lipoproteiinlipaas ja Aspergillus'e leeliseline proteaas

Aspergillus

Üksnes loomsed saadused

GRUPP 38

MITMESUGUSED KEEMIATOOTED

MITMESUGUSED KEEMIATOOTED

Märkus grupi 38 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 38 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „4. | Termin „olmejäätmed“ tähendab kogu nomenklatuuri ulatuses jäätmeid, mida koguvad majapidamised, hotellid, restoranid, haiglad, poed, kontorid jne, ning sõidu- ja kõnnitee pühkmeid, samuti ehitus- ja lammutusjäätmeid. Olmejäätmed sisaldavad üldiselt mitmesuguseid materjale, nagu näiteks plast, kummi, puit, paber, tekstiil, klaas, metallid, toiduained, katkine mööbel ja muud purunenud või heitmestatud esemed.“ |
| --- | --- |

„4.

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3822 | Diagnostilised ja laboratoorsed reaktiivid kandjal; diagnostilised ja laboratoorsed valmisreaktiivid kandjal või kandjata, komplektidena või mitte, v.a rubriigi 3006 tooted; sertifitseeritud etalonained | Ainult loomse päritoluga tooted, v.a Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745  (*2) artikli 2 lõikes 1 määratletud meditsiiniseadmed ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/746  (*3) artikli 2 lõikes 2 määratletud meditsiinilised in vitro diagnostikavahendid. |
| ex 3825 10 00 | Olmejäätmed | Ainult loomseid saadusi sisaldavad toidujäätmed, kui need on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 2 lõike 2 punktiga g, välja arvatud otseselt rahvusvahelistel liinidel sõitvatest transpordivahenditest pärinevad toidujäätmed, mis kõrvaldatakse kooskõlas kõnealuse määruse artikli 12 punktiga d.
  Selle CN-koodi alla võib kuuluda kasutatud toiduõli, mis on ette nähtud kasutamiseks määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisala piires, näiteks orgaanilise väetise, biogaasi, -diisli või kütuse jaoks. |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 3822

Diagnostilised ja laboratoorsed reaktiivid kandjal; diagnostilised ja laboratoorsed valmisreaktiivid kandjal või kandjata, komplektidena või mitte, v.a rubriigi 3006 tooted; sertifitseeritud etalonained

Ainult loomse päritoluga tooted, v.a Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/745  (*2) artikli 2 lõikes 1 määratletud meditsiiniseadmed ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/746  (*3) artikli 2 lõikes 2 määratletud meditsiinilised in vitro diagnostikavahendid.

*2

*3

in vitro

ex 3825 10 00

Olmejäätmed

Ainult loomseid saadusi sisaldavad toidujäätmed, kui need on hõlmatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 2 lõike 2 punktiga g, välja arvatud otseselt rahvusvahelistel liinidel sõitvatest transpordivahenditest pärinevad toidujäätmed, mis kõrvaldatakse kooskõlas kõnealuse määruse artikli 12 punktiga d.

Selle CN-koodi alla võib kuuluda kasutatud toiduõli, mis on ette nähtud kasutamiseks määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisala piires, näiteks orgaanilise väetise, biogaasi, -diisli või kütuse jaoks.

GRUPP 39

PLASTID JA PLASTTOOTED; KAUTŠUK JA KUMMITOOTED

PLASTID JA PLASTTOOTED; KAUTŠUK JA KUMMITOOTED

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 3913 90 00 | Mujal nimetamata looduslikud polümeerid ja modifitseeritud looduslikud polümeerid (v.a algiinhape, selle soolad ja estrid) algkujul | Üksnes loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted, nt kondroitiinsulfaat, kitosaan, kõvastunud želatiin |
| ex 3917 10 | Tehissooled (vorstikestad) tahkunud proteiinist või tselluloosmaterjalist | Ainult loomset päritolu tooted. |
| ex 3926 90 97 | Muud plastist ja muudest rubriikidesse 3901 –3914 kuuluvatest materjalidest tooted, v.a alamrubriikide/koodide 3926 10 00 , 3926 20 00 , 3926 30 00 , 3926 40 00 , 3926 90 , 3926 90 50 ja 3926 90 60 alla kuuluvad tooted | Kõvastunud želatiinist tühjad kapslid kasutamiseks inimtoidus või loomasöödas.
  Erinõuded želatiini kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 5. reas |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 3913 90 00

Mujal nimetamata looduslikud polümeerid ja modifitseeritud looduslikud polümeerid (v.a algiinhape, selle soolad ja estrid) algkujul

Üksnes loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted, nt kondroitiinsulfaat, kitosaan, kõvastunud želatiin

ex 3917 10

Tehissooled (vorstikestad) tahkunud proteiinist või tselluloosmaterjalist

Ainult loomset päritolu tooted.

ex 3926 90 97

Muud plastist ja muudest rubriikidesse 3901 –3914 kuuluvatest materjalidest tooted, v.a alamrubriikide/koodide 3926 10 00 , 3926 20 00 , 3926 30 00 , 3926 40 00 , 3926 90 , 3926 90 50 ja 3926 90 60 alla kuuluvad tooted

Kõvastunud želatiinist tühjad kapslid kasutamiseks inimtoidus või loomasöödas.

Erinõuded želatiini kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 5. reas

GRUPP 41

TOORNAHAD (V.A KARUSNAHAD) JA NAHK

TOORNAHAD (V.A KARUSNAHAD) JA NAHK

Üldised märkused

Üldised märkused

Üksnes rubriikidesse 4101, 4102 ja 4103 kuuluvate kabiloomade toornahkade suhtes kohaldatakse ametlikku kontrolli.

Erinõuded kabiloomade toornahkade kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 4. ja 5. reas

Märkus grupi 41 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 41 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  a) | toornahkade lõikmed ja muud analoogsed jäätmed (rubriik 0511); |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

toornahkade lõikmed ja muud analoogsed jäätmed (rubriik 0511);

| b) | sulgede või udusulgedega kaetud linnunahad ja nende osad (rubriik 0505 või 6701); või |
| --- | --- |

b)

sulgede või udusulgedega kaetud linnunahad ja nende osad (rubriik 0505 või 6701); või

| c) | karvade või villaga kaetud toor-, pargitud või töödeldud nahad (grupp 43); kuid gruppi 41 klassifitseeritakse siiski järgmiste loomade karvade või villaga kaetud toornahad: veised (k.a pühvlid), hobuslased, lambad ja talled (v.a astrahani, rasvasaba-, karakull-, pärsia jms lamba talled, india, hiina, mongoolia, tiibeti lamba talled), kitsed ja kitsetalled (v.a jeemeni, mongoolia ja tiibeti kitsed ja nende talled), sead (k.a nabasiga e pekaari), kaljukitsed, gasellid, kaamelid (sh dromedarid), põhjapõdrad, põdrad, hirved, metskitsed ja koerad.“ |
| --- | --- |

c)

karvade või villaga kaetud toor-, pargitud või töödeldud nahad (grupp 43); kuid gruppi 41 klassifitseeritakse siiski järgmiste loomade karvade või villaga kaetud toornahad: veised (k.a pühvlid), hobuslased, lambad ja talled (v.a astrahani, rasvasaba-, karakull-, pärsia jms lamba talled, india, hiina, mongoolia, tiibeti lamba talled), kitsed ja kitsetalled (v.a jeemeni, mongoolia ja tiibeti kitsed ja nende talled), sead (k.a nabasiga e pekaari), kaljukitsed, gasellid, kaamelid (sh dromedarid), põhjapõdrad, põdrad, hirved, metskitsed ja koerad.“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 4101 | Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), karvaga või karvata, laustetud või laustmata | Üksnes värsked, jahutatud või töödeldud toornahad, sealhulgas kuivatatud, kuiv-, märgsoolatud või konserveeritud muul viisil kui parkimine või muu sarnane meetod.
  Piiranguteta võib importida määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa V peatüki punkti C alapunktis 2 viidatud töödeldud toornahku, kui see on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõikega 3, eelkõige CN-koodide ex 4101 20 80 ja ex 4101 50 90 osas. |
| ex 4102 | Lamba ja talle toornahad (värsked, soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), villaga või villata, laustmata või laustetud, v.a käesoleva grupi märkuse 1 punktis c nimetatud | Üksnes värsked, jahutatud või töödeldud toornahad, sealhulgas kuivatatud, kuiv-, märgsoolatud või konserveeritud muul viisil kui parkimine või muu sarnane meetod.
  Piiranguteta võib importida määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa V peatüki punkti C alapunktis 2 viidatud töödeldud toornahku, kui see on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõikega 3, eelkõige CN-koodide ex 4102 21 00 ja ex 4102 29 00 osas |
| ex 4103 | Muud toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil töötlemata), karvadega või ilma, laustetud või laustmata, v.a käesoleva grupi märkuse 1 punktis b või c nimetatud | Üksnes värsked, jahutatud või töödeldud toornahad, sealhulgas kuivatatud, kuiv-, märgsoolatud või konserveeritud muul viisil kui parkimine või muu sarnane meetod.
  Piiranguteta võib importida määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa V peatüki punkti C alapunktis 2 viidatud töödeldud toornahku, kui see on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõikega 3, eelkõige CN-koodi ex 4103 90 00 osas |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 4101

Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), karvaga või karvata, laustetud või laustmata

Üksnes värsked, jahutatud või töödeldud toornahad, sealhulgas kuivatatud, kuiv-, märgsoolatud või konserveeritud muul viisil kui parkimine või muu sarnane meetod.

Piiranguteta võib importida määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa V peatüki punkti C alapunktis 2 viidatud töödeldud toornahku, kui see on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõikega 3, eelkõige CN-koodide ex 4101 20 80 ja ex 4101 50 90 osas.

ex 4102

Lamba ja talle toornahad (värsked, soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), villaga või villata, laustmata või laustetud, v.a käesoleva grupi märkuse 1 punktis c nimetatud

Üksnes värsked, jahutatud või töödeldud toornahad, sealhulgas kuivatatud, kuiv-, märgsoolatud või konserveeritud muul viisil kui parkimine või muu sarnane meetod.

Piiranguteta võib importida määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa V peatüki punkti C alapunktis 2 viidatud töödeldud toornahku, kui see on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõikega 3, eelkõige CN-koodide ex 4102 21 00 ja ex 4102 29 00 osas

ex 4103

Muud toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil töötlemata), karvadega või ilma, laustetud või laustmata, v.a käesoleva grupi märkuse 1 punktis b või c nimetatud

Üksnes värsked, jahutatud või töödeldud toornahad, sealhulgas kuivatatud, kuiv-, märgsoolatud või konserveeritud muul viisil kui parkimine või muu sarnane meetod.

Piiranguteta võib importida määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa V peatüki punkti C alapunktis 2 viidatud töödeldud toornahku, kui see on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõikega 3, eelkõige CN-koodi ex 4103 90 00 osas

GRUPP 42

NAHKTOOTED; SADULSEPATOOTED JA RAKMED; REISITARBED, KÄEKOTID JMS TOOTED; TOOTED LOOMASOOLTEST (V.A JÄMESIIDIST)

NAHKTOOTED; SADULSEPATOOTED JA RAKMED; REISITARBED, KÄEKOTID JMS TOOTED; TOOTED LOOMASOOLTEST (V.A JÄMESIIDIST)

Märkus grupi 42 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 42 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „2. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  a) | steriilne kirurgiline kätgut ja muud steriilsed kirurgilised õmblusmaterjalid (rubriik 3006); |
| --- | --- | --- |

„2.

a)

steriilne kirurgiline kätgut ja muud steriilsed kirurgilised õmblusmaterjalid (rubriik 3006);

(...)

| ij) | pillikeeled, trumminahad ja muud muusikariistade osad (rubriik 9209);“ |
| --- | --- |

ij)

pillikeeled, trumminahad ja muud muusikariistade osad (rubriik 9209);“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 4205 00 90 | Muud nahast või komposiitnahast tooted, v.a need, mida kasutatakse masinates ja mehaanilistes seadmetes või muuks tehniliseks otstarbeks | Üksnes koerte närimiskondid ja tooraine koerte närimiskontide valmistamiseks. |
| ex 4206 00 00 | Tooted loomasooltest (v.a jämesiidist), lehtkulla valmistamisel kasutatavast nahast, põiest või kõõlustest | Üksnes lemmikloomatoit ja tooraine töödeldud lemmikloomatoidu valmistamiseks. |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 4205 00 90

Muud nahast või komposiitnahast tooted, v.a need, mida kasutatakse masinates ja mehaanilistes seadmetes või muuks tehniliseks otstarbeks

Üksnes koerte närimiskondid ja tooraine koerte närimiskontide valmistamiseks.

ex 4206 00 00

Tooted loomasooltest (v.a jämesiidist), lehtkulla valmistamisel kasutatavast nahast, põiest või kõõlustest

Üksnes lemmikloomatoit ja tooraine töödeldud lemmikloomatoidu valmistamiseks.

GRUPP 43

KARUSNAHK JA TEHISKARUSNAHK; NENDEST VALMISTATUD TOOTED

KARUSNAHK JA TEHISKARUSNAHK; NENDEST VALMISTATUD TOOTED

Märkus grupi 43 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

Märkus grupi 43 kohta (väljavõte CNi selle grupi märkustest)

| „1. | Kogu nomenklatuuris tähistatakse terminiga „karusnahad“ kõiki karvade või villaga kaetud pargitud ja töödeldud loomanahku, v.a rubriigi 4301 toorkarusnahad. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Sellesse gruppi ei kuulu:






  a) | sulgede või udusulgedega kaetud linnunahad ja nende osad (rubriik 0505 või 6701); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

sulgede või udusulgedega kaetud linnunahad ja nende osad (rubriik 0505 või 6701);

| b) | karvade või villaga kaetud toornahad, mis kuuluvad gruppi 41 (vt kõnealuse grupi märkuse 1 punkt c);“ |
| --- | --- |

b)

karvade või villaga kaetud toornahad, mis kuuluvad gruppi 41 (vt kõnealuse grupi märkuse 1 punkt c);“

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

„Rubriik 4301: karusnahku peetakse toorkarusnahkadeks ja need kuuluvad sellesse rubriiki mitte ainult naturaalses olekus, vaid ka siis, kui need on puhastatud ja konserveeritud riknemise eest, nt kuivatatud või soolatud (kuiv- või märgsool). Karusnahk võib olla ka „kitkutud“ või „pügatud“, st pealiskarvad tõmmatakse välja või kärbitakse, või nahapind võib olla „kiletatud“ või kaabitud.“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 4301 | Toorkarusnahad (sh pead, sabad, käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning lõiked), v.a rubriikidesse 4101 , 4102 või 4103 kuuluvad nahad | Kõik, välja arvatud karusnahad, mis on töödeldud vastavalt määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VIII peatükile, kui see on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõikega 3.
  Hõlmab järgmisi alamrubriike:
  ex 4301 10 00 (naaritsanahad, terved, pea, saba ja käppadega või ilma): erinõuded väljaspool söödaahelat kasutamiseks ettenähtud loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete (karusnahk) kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 14. reas.
  ex 4301 30 00 (tallenahad: astrahani, rasvasaba-, karakull-, pärsia jms lamba tallede nahad, india, hiina, mongoolia või tiibeti lamba tallede nahad, terved, pea, saba ja jalgadega või ilma): erinõuded kabiloomade toornahkade kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 5. reas.
  ex 4301 60 00 (rebasenahad, terved, pea, saba ja käppadega või ilma): erinõuded väljaspool söödaahelat kasutamiseks ettenähtud loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete (karusnahk) kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 14. reas.
  ex 4301 80 00 (muud karusnahad, terved, pea, saba ja käppadega või ilma): muud kui kabiloomad, nt ümisejad, ilvesed, hülged, nutria. Erinõuded väljaspool söödaahelat kasutamiseks ettenähtud loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete (karusnahk) kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 14. reas.
  ex 4301 90 00 (pead, sabad, käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning lõiked): erinõuded väljaspool söödaahelat kasutamiseks ettenähtud loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete (karusnahk) kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 14. reas. |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 4301

Toorkarusnahad (sh pead, sabad, käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning lõiked), v.a rubriikidesse 4101 , 4102 või 4103 kuuluvad nahad

Kõik, välja arvatud karusnahad, mis on töödeldud vastavalt määruse (EL) nr 142/2011 XIII lisa VIII peatükile, kui see on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõikega 3.

Hõlmab järgmisi alamrubriike:

ex 4301 10 00 (naaritsanahad, terved, pea, saba ja käppadega või ilma): erinõuded väljaspool söödaahelat kasutamiseks ettenähtud loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete (karusnahk) kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 14. reas.

ex 4301 30 00 (tallenahad: astrahani, rasvasaba-, karakull-, pärsia jms lamba tallede nahad, india, hiina, mongoolia või tiibeti lamba tallede nahad, terved, pea, saba ja jalgadega või ilma): erinõuded kabiloomade toornahkade kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 5. reas.

ex 4301 60 00 (rebasenahad, terved, pea, saba ja käppadega või ilma): erinõuded väljaspool söödaahelat kasutamiseks ettenähtud loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete (karusnahk) kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 14. reas.

ex 4301 80 00 (muud karusnahad, terved, pea, saba ja käppadega või ilma): muud kui kabiloomad, nt ümisejad, ilvesed, hülged, nutria. Erinõuded väljaspool söödaahelat kasutamiseks ettenähtud loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete (karusnahk) kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 14. reas.

ex 4301 90 00 (pead, sabad, käpad jm köösneritööks sobivad tükid ning lõiked): erinõuded väljaspool söödaahelat kasutamiseks ettenähtud loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete (karusnahk) kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 14. reas.

GRUPP 51

LAMBAVILL JA MUUDE LOOMADE VILL NING LOOMAKARVAD; HOBUSEJÕHVIST LÕNG JA RIIE

LAMBAVILL JA MUUDE LOOMADE VILL NING LOOMAKARVAD; HOBUSEJÕHVIST LÕNG JA RIIE

Üldised märkused

Üldised märkused

Rubriikide 5101–5103 osas on erinõuded töötlemata villa ja loomakarvade kohta esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 8. reas.

Märkus grupi 51 kohta (väljavõte CN-i selle grupi märkustest)

Märkus grupi 51 kohta (väljavõte CN-i selle grupi märkustest)

| „1. | Kõigis nomenklatuuri osades tähistatakse terminitega:






  a) | „lambavill“ – lammastelt ja talledelt saadavat looduslikku kiudu; |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

„lambavill“ – lammastelt ja talledelt saadavat looduslikku kiudu;

| b) | „muude loomade vill“ – alpaka, laama, vikunja, kaameli (sh dromedari), jaki ning angoora-, tiibeti, kašmiiri kitse jms kitsede (v.a harilikud kitsed), küüliku (k.a angoora-), jänese, kopra, nutria või ondatra karvu; |
| --- | --- |

b)

„muude loomade vill“ – alpaka, laama, vikunja, kaameli (sh dromedari), jaki ning angoora-, tiibeti, kašmiiri kitse jms kitsede (v.a harilikud kitsed), küüliku (k.a angoora-), jänese, kopra, nutria või ondatra karvu;

| c) | „loomakarvad“ – eespool nimetamata loomade karvu, v.a harjade valmistamisel kasutatavad karvad ja harjased (rubriik 0502) ja hobusejõhv (rubriik 0511).“ |
| --- | --- |

c)

„loomakarvad“ – eespool nimetamata loomade karvu, v.a harjade valmistamisel kasutatavad karvad ja harjased (rubriik 0502) ja hobusejõhv (rubriik 0511).“

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

„Kogu nomenklatuuris tähistab termin „loomakarvad“ kõiki muid loomakarvu peale muude loomade villa, v.a lambavilla (rubriik 5101), hobuslaste või veiste laka- või sabakarvu (klassifitseeritakse hobusejõhvina rubriiki 0511), kodu- ja metssigade harjaseid või karvu ning mägra karvu või muid karvu harjatoodete valmistamiseks (rubriik 0502) (vt märkuse 1 punkt c).“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 5101 | Lambavill, kraasimata ja kammimata | Kaasa arvatud töötlemata vill |
| ex 5102 | Muude loomade vill ja loomakarvad, kraasimata ja kammimata | Töötlemata karvad, kaasa arvatud veiste ja hobuslaste küljekarvad |
| ex 5103 | Lambavilla ja muude loomade villa ning loomakarvade jäätmed, k.a lõngajäätmed, v.a kohestatud jäätmed | Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 5101

Lambavill, kraasimata ja kammimata

Kaasa arvatud töötlemata vill

ex 5102

Muude loomade vill ja loomakarvad, kraasimata ja kammimata

Töötlemata karvad, kaasa arvatud veiste ja hobuslaste küljekarvad

ex 5103

Lambavilla ja muude loomade villa ning loomakarvade jäätmed, k.a lõngajäätmed, v.a kohestatud jäätmed

Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad

GRUPP 67

TÖÖDELDUD SULED JA UDUSULED NING TOOTED NENDEST; TEHISLILLED; TOOTED JUUSTEST

TÖÖDELDUD SULED JA UDUSULED NING TOOTED NENDEST; TEHISLILLED; TOOTED JUUSTEST

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

„Rubriiki 6701 kuuluvad:

| A) | Linnunahad ja muud lindude osad koos sulgede või udusulgedega, suled ja udusuled, sulgede osad, mis siiski ei moodusta veel valmistooteid, kuid mida on juba töödeldud muul viisil kui lihtsalt puhastamine, desinfitseerimine või konserveerimine (vt selgitav märkus rubriigi 0505 kohta); selle rubriigi kaubad võivad olla näiteks pleegitatud, värvitud, kähardatud või lainjaks tehtud. |
| --- | --- |

A)

Linnunahad ja muud lindude osad koos sulgede või udusulgedega, suled ja udusuled, sulgede osad, mis siiski ei moodusta veel valmistooteid, kuid mida on juba töödeldud muul viisil kui lihtsalt puhastamine, desinfitseerimine või konserveerimine (vt selgitav märkus rubriigi 0505 kohta); selle rubriigi kaubad võivad olla näiteks pleegitatud, värvitud, kähardatud või lainjaks tehtud.

| B) | Linnunahkadest või muudest lindude sulgede või udusulgedega kaetud osadest valmistatud tooted, sulgedest, udusulgedest või sulgede osadest valmistatud tooted, isegi kui suled või udusuled jne on töötlemata või üksnes puhastatud, kuid välja arvatud suleroodudest ja -tüvikutest tooted. Seepärast kuuluvad rubriiki:






  1) | üksikud suled, mille rood on kasutamiseks traaditud või seotud näiteks kübarale paigutamiseks, ja ka erinevatest elementidest kokku pandud üksikud kombineeritud suled; |
| --- | --- | --- |

B)

Linnunahkadest või muudest lindude sulgede või udusulgedega kaetud osadest valmistatud tooted, sulgedest, udusulgedest või sulgede osadest valmistatud tooted, isegi kui suled või udusuled jne on töötlemata või üksnes puhastatud, kuid välja arvatud suleroodudest ja -tüvikutest tooted. Seepärast kuuluvad rubriiki:

1)

üksikud suled, mille rood on kasutamiseks traaditud või seotud näiteks kübarale paigutamiseks, ja ka erinevatest elementidest kokku pandud üksikud kombineeritud suled;

| 2) | kobarasse kokku pandud suled ja tekstiilkangale või muule põhjale liimitud või kinnitatud suled ja udusuled; |
| --- | --- |

2)

kobarasse kokku pandud suled ja tekstiilkangale või muule põhjale liimitud või kinnitatud suled ja udusuled;

| 3) | lindudest, lindude osadest, sulgedest või udusulgedest valmistatud kaunistused kübaratele, boadele, kraedele, keepidele või muudele rõivastele või rõivalisanditele; |
| --- | --- |

3)

lindudest, lindude osadest, sulgedest või udusulgedest valmistatud kaunistused kübaratele, boadele, kraedele, keepidele või muudele rõivastele või rõivalisanditele;

| 4) | ilusulgedest valmistatud lehvikud, ükskõik missugusest materjalist raamiga. Väärismetallist raamiga lehvikud klassifitseeritakse siiski rubriiki 7113.“ |
| --- | --- |

4)

ilusulgedest valmistatud lehvikud, ükskõik missugusest materjalist raamiga. Väärismetallist raamiga lehvikud klassifitseeritakse siiski rubriiki 7113.“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 6701 00 00 | Linnunahad jm linnuosad, kaetud sulgede või udusulgedega, linnusuled, sulgede osad, udusuled ning tooted nendest (v.a rubriigi 0505 kaubad ja töödeldud sulerood ja -tüvikud) | Üksnes linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud kehaosad, linnusuled, nende osad ja udusuled.
  Kaasa arvatud tooted töötlemata või üksnes puhastatud linnunahkadest, sulgedest või udusulgedest ja sulgede osadest.
  Välja arvatud töödeldud dekoratiivsuled, reisijate poolt isiklikuks tarbeks veetavad töödeldud suled või töödeldud sulgede saadetised, mis on saadetud üksikisikutele mittetööstuslikel eesmärkidel, nagu on osutatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 6. jao punktis a.
  Erinõuded linnusulgede kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 9. reas |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 6701 00 00

Linnunahad jm linnuosad, kaetud sulgede või udusulgedega, linnusuled, sulgede osad, udusuled ning tooted nendest (v.a rubriigi 0505 kaubad ja töödeldud sulerood ja -tüvikud)

Üksnes linnunahad jm sulgede või udusulgedega kaetud kehaosad, linnusuled, nende osad ja udusuled.

Kaasa arvatud tooted töötlemata või üksnes puhastatud linnunahkadest, sulgedest või udusulgedest ja sulgede osadest.

Välja arvatud töödeldud dekoratiivsuled, reisijate poolt isiklikuks tarbeks veetavad töödeldud suled või töödeldud sulgede saadetised, mis on saadetud üksikisikutele mittetööstuslikel eesmärkidel, nagu on osutatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 6. jao punktis a.

Erinõuded linnusulgede kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 9. reas

GRUPP 71

LOODUSLIKUD JA KULTIVEERITUD PÄRLID, VÄÄRIS- JA POOLVÄÄRISKIVID, VÄÄRISMETALLID, VÄÄRISMETALLIDEGA PLAKEERITUD METALLID, NENDEST VALMISTATUD TOOTED; JUVEELTOODETE IMITATSIOONID; MÜNDID

LOODUSLIKUD JA KULTIVEERITUD PÄRLID, VÄÄRIS- JA POOLVÄÄRISKIVID, VÄÄRISMETALLID, VÄÄRISMETALLIDEGA PLAKEERITUD METALLID, NENDEST VALMISTATUD TOOTED; JUVEELTOODETE IMITATSIOONID; MÜNDID

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 7101 21 00 | Kultiveeritud pärlid, töötlemata | Sealhulgas soolvees või muul viisil konserveeritud ja õhukindlalt pakendatud inimtoiduks kõlbmatud austrid, mis sisaldavad üht või mitut kultiveeritud pärli.
  Kaasa arvatud töötlemata kultiveeritud pärlid, nagu on osutatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa IV peatüki 2. jaos, välja arvatud juhul, kui need ei kuulu määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisalasse, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 punktis f |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 7101 21 00

Kultiveeritud pärlid, töötlemata

Sealhulgas soolvees või muul viisil konserveeritud ja õhukindlalt pakendatud inimtoiduks kõlbmatud austrid, mis sisaldavad üht või mitut kultiveeritud pärli.

Kaasa arvatud töötlemata kultiveeritud pärlid, nagu on osutatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa IV peatüki 2. jaos, välja arvatud juhul, kui need ei kuulu määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisalasse, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 punktis f

GRUPP 95

MÄNGUASJAD, MÄNGUD JA SPORDIINVENTAR; NENDE OSAD JA TARVIKUD

MÄNGUASJAD, MÄNGUD JA SPORDIINVENTAR; NENDE OSAD JA TARVIKUD

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

„Lõbustuspargiatraktsioonid, rändtsirkused, rändloomaaiad ja rändteatrid kuuluvad rubriiki 9508 eeldusel, et need hõlmavad kõiki oma normaalseks tegevuseks vajalikke seadmeid. Rubriiki kuuluvad ka lisavarustusesemed eeldusel, et need esitatakse kui osasid koos vastavate atraktsioonidega. Eraldi esitatuna kuuluksid sellised objektid (näiteks telgid, loomad, jõujaamad, mootorid, valgustusseadmed, toolid, relvad ja laskemoon) nomenklatuuri teistesse rubriikidesse.“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 9508 10 00 | Rändtsirkused ja -loomaaiad | Üksnes elusloomad |
| ex 9508 30 | Lõbustuspargiatraktsioonid | Üksnes elusloomad |
| ex 9508 40 | Rändteatrid | Üksnes elusloomad |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 9508 10 00

Rändtsirkused ja -loomaaiad

Üksnes elusloomad

ex 9508 30

Lõbustuspargiatraktsioonid

Üksnes elusloomad

ex 9508 40

Rändteatrid

Üksnes elusloomad

GRUPP 96

MITMESUGUSED TÖÖSTUSTOOTED

MITMESUGUSED TÖÖSTUSTOOTED

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

„Rubriigis 9601 tähendab termin „töödeldud“ kõrgemat töötlusastet kui ettevalmistavat töötlust, mis on lubatud rubriikidele, kuhu kuulub nende materjalide tooraine (vt selgitavaid märkusi rubriikide 0505–0508 kohta). Seega kuuluvad rubriiki 9601 elevandiluu, luu jne kujul, millele on antud kindel kuju (k.a ruut või täisnurkne) või on poleeritud või muud moodi töödeldud peenestamise, puurimise, freesimise, treimise jne teel. Tükid, mida võib identifitseerida kui mingi toote osa, mis kuulub mõnda teise rubriiki, ei kuulu rubriiki 9601. Seega klaveriklahve katvad plaadid, tulirelvade pärasse paigutatud plaadid kuuluvad vastavalt rubriikidesse 9209 ja 9305. Töödeldud materjal, mida ei saa määratleda kui mingi kindla kauba osa (nt lihtsad kettad, plaadid või ribad inkrustatsiooniks jms või edasiseks kasutamiseks klaveriklahvide tootmisel) kuuluvad rubriiki 9601.

Rubriiki 9602 kuuluvad kõvastumata želatiini laastud, millele on antud muu kuju kui ruut või täisnurkne. Laastud, millele on antud täisnurkne kuju (sh ruut), kuuluvad rubriiki 3503 või gruppi 49 (näiteks postkaardid) (vt selgitavaid märkusi rubriigi 3503 kohta). Kõvastumata želatiinist tooted hõlmavad näiteks:

| (i) | väikeseid plaate piljardikii otste jaoks, |
| --- | --- |

(i)

väikeseid plaate piljardikii otste jaoks,

| (ii) | farmaatsiatoodete kapslid ja mehaaniliste tulemasinate kütusekapslid.“ |
| --- | --- |

(ii)

farmaatsiatoodete kapslid ja mehaaniliste tulemasinate kütusekapslid.“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 9602 00 00 | Töödeldud taimsed või mineraalsed nikerdusmaterjalid, tooted nendest materjalidest; vahast, steariinist, kautšukist, looduslikest vaikudest ja modelleerimispastadest voolitud või nikerdatud tooted, mujal nimetamata voolitud või nikerdatud tooted; töödeldud želatiin, kõvastumata (v.a želatiin rubriigist 3503 ), tooted sellest | Kaasa arvatud kõvastumata želatiinist tühjad kapslid kasutamiseks inimtoidus või loomasöödas; erinõuded loomasöödas kasutamiseks on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 5. reas |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 9602 00 00

Töödeldud taimsed või mineraalsed nikerdusmaterjalid, tooted nendest materjalidest; vahast, steariinist, kautšukist, looduslikest vaikudest ja modelleerimispastadest voolitud või nikerdatud tooted, mujal nimetamata voolitud või nikerdatud tooted; töödeldud želatiin, kõvastumata (v.a želatiin rubriigist 3503 ), tooted sellest

Kaasa arvatud kõvastumata želatiinist tühjad kapslid kasutamiseks inimtoidus või loomasöödas; erinõuded loomasöödas kasutamiseks on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 5. reas

GRUPP 97

KUNSTITEOSED, KOLLEKTSIOONIOBJEKTID JA ANTIIKESEMED

KUNSTITEOSED, KOLLEKTSIOONIOBJEKTID JA ANTIIKESEMED

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

Väljavõte HSi selgitavatest märkustest

„A)   Rubriiki kuuluvad kollektsioonid ja kollektsiooniobjektid zooloogia, botaanika, mineraloogia või anatoomia valdkonnast:

| (1) | mis tahes liigist surnud loomad, säilitatakse kuivalt või vedelikus; loomade topised kollektsioonides. |
| --- | --- |

(1)

mis tahes liigist surnud loomad, säilitatakse kuivalt või vedelikus; loomade topised kollektsioonides.

| (2) | Tühjaks puhutud või imetud munad; karpides, raamides jne putukad (v.a tooted, mis kujutavad endast juveeltoodete imitatsioone või nipsasju); tühjad koored, välja arvatud tööstuses kasutatavad. |
| --- | --- |

(2)

Tühjaks puhutud või imetud munad; karpides, raamides jne putukad (v.a tooted, mis kujutavad endast juveeltoodete imitatsioone või nipsasju); tühjad koored, välja arvatud tööstuses kasutatavad.

| (3) | Taimede seemned, kuivatatud või vedelikus säilitatud; herbaariumid. |
| --- | --- |

(3)

Taimede seemned, kuivatatud või vedelikus säilitatud; herbaariumid.

| (4) | Mineraalide näidised (v.a grupi 71 vääris- või poolvääriskivid ); kivististe näidised. |
| --- | --- |

(4)

Mineraalide näidised (v.a grupi 71 vääris- või poolvääriskivid ); kivististe näidised.

| (5) | Osteoloogilised näidised (skeletid, pealuud, luud). |
| --- | --- |

(5)

Osteoloogilised näidised (skeletid, pealuud, luud).

| (6) | Anatoomilised ja patoloogilised näidised.“ |
| --- | --- |

(6)

Anatoomilised ja patoloogilised näidised.“

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 9705 | Kollektsioonid ja kollektsiooniobjektid arheoloogia, etnograafia, ajaloo, zooloogia, botaanika, mineraloogia, anatoomia, paleontoloogia või numismaatika valdkonnast | Ainult loomset päritolu tooted.
  Välja arvatud kõigi loomaliikide jahitrofeed ja säilitised, mis on läbinud täieliku taksidermilise töötluse, millega tagatakse nende säilimine keskkonna temperatuuril.
  Välja arvatud muude liikide kui kabiloomade ja lindude jahitrofeed ja säilitised (töödeldud või töötlemata).
  Erinõuded jahitrofeede kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 6. reas |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 9705

Kollektsioonid ja kollektsiooniobjektid arheoloogia, etnograafia, ajaloo, zooloogia, botaanika, mineraloogia, anatoomia, paleontoloogia või numismaatika valdkonnast

Ainult loomset päritolu tooted.

Välja arvatud kõigi loomaliikide jahitrofeed ja säilitised, mis on läbinud täieliku taksidermilise töötluse, millega tagatakse nende säilimine keskkonna temperatuuril.

Välja arvatud muude liikide kui kabiloomade ja lindude jahitrofeed ja säilitised (töödeldud või töötlemata).

Erinõuded jahitrofeede kohta on esitatud määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa II peatüki 1. jao tabeli 2 6. reas

GRUPP 99

KOMBINEERITUD NOMENKLATUURI ERIKOODID

KOMBINEERITUD NOMENKLATUURI ERIKOODID

II ALAMGRUPP

II ALAMGRUPP

Statistilised koodid teatavate erikaupade liikumise jaoks

Statistilised koodid teatavate erikaupade liikumise jaoks

Üldised märkused

Üldised märkused

Käesolev grupp hõlmab kaupu, mis on pärit kolmandatest riikidest ning tarnitakse laevadele ja õhusõidukitele liidus tollitransiidiprotseduuri (T1) kohaselt.

| CN-kood | Kirjeldus | Kvalifitseerumine ja selgitus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 9930 24 00 | Laevadele ja õhusõidukitele tarnitavad, kombineeritud nomenklatuuri gruppidesse 1–24 kuuluvad kaubad. | Hõlmab komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2124 (*4) artiklites 21 ja 29 sätestatud laeva varustamiseks ette nähtud loomseid saadusi ja liittooteid. |
| ex 9930 99 00 | Laevadele ja õhusõidukitele tarnitavad, mujale klassifitseeritud kaubad | Hõlmab delegeeritud määruse (EL) 2019/2124 artiklites 21–29 sätestatud laeva varustamiseks ette nähtud loomseid saadusi ja liittooteid. |

CN-kood

Kirjeldus

Kvalifitseerumine ja selgitus

(1)

(2)

(3)

ex 9930 24 00

Laevadele ja õhusõidukitele tarnitavad, kombineeritud nomenklatuuri gruppidesse 1–24 kuuluvad kaubad.

Hõlmab komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/2124 (*4) artiklites 21 ja 29 sätestatud laeva varustamiseks ette nähtud loomseid saadusi ja liittooteid.

*4

ex 9930 99 00

Laevadele ja õhusõidukitele tarnitavad, mujale klassifitseeritud kaubad

Hõlmab delegeeritud määruse (EL) 2019/2124 artiklites 21–29 sätestatud laeva varustamiseks ette nähtud loomseid saadusi ja liittooteid.

---

(1)  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

1

(2)  Komisjoni 16. veebruari 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/630, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 teatavate kaubakategooriate osas, mis on vabastatud piiripunktides tehtavast ametlikust kontrollist, ning muudetakse komisjoni otsust 2007/275/EÜ (ELT L 132, 19.4.2021, lk 17).

2

(3)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsus 87/369/EMÜ rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

5

(6)  
  ELT C 119, 29.3.2019, lk 1.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

7

(*1)  Komisjoni 21. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1125/2006 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 200, 22.7.2006, lk 3).

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/746 in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (ELT L 117, 5.5.2017, lk 176).

*3

(*4)  Komisjoni 10. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2124, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 looma- ja kaubasaadetiste ametliku kontrolli eeskirjadega, mida kohaldatakse läbi liidu toimuva transiidi, ümberlaadimise ja edasiveo korral, ning millega muudetakse komisjoni määruseid (EÜ) nr 798/2008, (EÜ) nr 1251/2008, (EÜ) nr 119/2009, (EL) nr 206/2010, (EL) nr 605/2010, (EL) nr 142/2011, (EL) nr 28/2012, komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/759 ja komisjoni otsust 2007/777/EÜ (ELT L 321, 12.12.2019, lk 73).

*4

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/65 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/65

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1323,

27. juuli 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 270,4
  256,6 | 9
  13 | BR
  TH |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu  (1)

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

270,4

256,6

9

13

BR

TH

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/68

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/1324,

28. juuli 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate bensovindiflupüüri, boskaliidi, fenasakviini, fluasifop-P, flupüradifurooni, fluksapüroksaadi, fosetüül-Al’i, isofetamiidi, metaflumisooni, püraklostrobiini, spirotetramaadi, tiabendasooli ja metüültolklofossi jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Codex alimentarius’e komisjon võttis 14. detsembril 2021 uued codex’is esitatavad jääkide uued piirnormid atsetokloori, afidopüropeeni, bensovindiflupüüri, bifentriini, boskaliidi, buprofesiini, karbendasiimi, kloorantraniliprooli, tsüklaniliprooli, tsüpermetriinide (sh alfa- ja dzeeta-tsüpermetriini) dikamba, fenasakviini, flonikamiidi, fluasifop-P, flueensulfooni, flupüradifurooni, fluksapüroksaadi, fosetüül-Al’i, glüfosaadi, isofetamiidi, metüülkresoksiimi, mandestrobiini, mesotriooni, metaflumisooni, metkonasooli, metopreeni, pendimetaliini, pentiopüraadi, pikoksüstrobiini, propikonasooli, püdiflumetofeeni, püraklostrobiini, püriofenooni, püriproksüfeeni, spirotetramaadi, tebukonasooli, tiabendasooli, metüültolklofossi ja tolfeenpüraadi puhul (2). |
| --- | --- |

(1)

Codex alimentarius’e komisjon võttis 14. detsembril 2021 uued codex’is esitatavad jääkide uued piirnormid atsetokloori, afidopüropeeni, bensovindiflupüüri, bifentriini, boskaliidi, buprofesiini, karbendasiimi, kloorantraniliprooli, tsüklaniliprooli, tsüpermetriinide (sh alfa- ja dzeeta-tsüpermetriini) dikamba, fenasakviini, flonikamiidi, fluasifop-P, flueensulfooni, flupüradifurooni, fluksapüroksaadi, fosetüül-Al’i, glüfosaadi, isofetamiidi, metüülkresoksiimi, mandestrobiini, mesotriooni, metaflumisooni, metkonasooli, metopreeni, pendimetaliini, pentiopüraadi, pikoksüstrobiini, propikonasooli, püdiflumetofeeni, püraklostrobiini, püriofenooni, püriproksüfeeni, spirotetramaadi, tebukonasooli, tiabendasooli, metüültolklofossi ja tolfeenpüraadi puhul (2).

| (2) | Nende ainete jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisas, välja arvatud afidopüropeeni, flueensulfooni, püdiflumetofeeni ja tolfeenpüraadi puhul, mille jääkide konkreetseid piirnorme ei ole eraldi sätestatud ja mida ei ole kantud määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse, mistõttu kehtib artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud vaikeväärtus 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(2)

Nende ainete jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisas, välja arvatud afidopüropeeni, flueensulfooni, püdiflumetofeeni ja tolfeenpüraadi puhul, mille jääkide konkreetseid piirnorme ei ole eraldi sätestatud ja mida ei ole kantud määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse, mistõttu kehtib artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud vaikeväärtus 0,01 mg/kg.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (3) artikli 5 lõike 3 kohaselt arvestatakse toidualaste õigusnormide väljatöötamisel või kohandamisel olemasolevaid või peatselt valmivaid rahvusvahelisi standardeid, välja arvatud juhul, kui need standardid või nende asjaomased osad oleksid ebatõhusad või sobimatud vahendid toidualaste õigusnormide õiguspäraste eesmärkide täitmiseks või kui arvestamata jätmine on teaduslikult põhjendatud või kui nende kasutamise tulemusena tekiks liidus sobivaks määratud tasemest erinev kaitsetase. Sama määruse artikli 13 punkti e kohaselt peab liit edendama rahvusvaheliste tehniliste standardite ja toidualaste õigusnormide kooskõla, tagades samas, et liidus ettenähtud kõrge kaitsetase ei langeks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (3) artikli 5 lõike 3 kohaselt arvestatakse toidualaste õigusnormide väljatöötamisel või kohandamisel olemasolevaid või peatselt valmivaid rahvusvahelisi standardeid, välja arvatud juhul, kui need standardid või nende asjaomased osad oleksid ebatõhusad või sobimatud vahendid toidualaste õigusnormide õiguspäraste eesmärkide täitmiseks või kui arvestamata jätmine on teaduslikult põhjendatud või kui nende kasutamise tulemusena tekiks liidus sobivaks määratud tasemest erinev kaitsetase. Sama määruse artikli 13 punkti e kohaselt peab liit edendama rahvusvaheliste tehniliste standardite ja toidualaste õigusnormide kooskõla, tagades samas, et liidus ettenähtud kõrge kaitsetase ei langeks.

| (4) | Liit esitas codex’i pestitsiidijääkide komiteele reservatsioonid (4) (5) järgmiste pestitsiidide või toodete kombinatsioonide jaoks codex’is kavandatud jääkide piirnormide (edaspidi „CXL“) kohta: atsetokloor (kõik tooted), afidopüropeen (kõik tooted), bifentriin (kõik tooted), boskaliid (õunviljade alarühm), buprofesiin (kõik tooted), karbendasiim (kõik tooted), tsüklaniliprool (kõik tooted), tsüpermetriin (sealhulgas alfa- ja dzeeta-tsüpermetriin) (kõik tooted), dikamba (kõik tooted); flonikamiid (kõik tooted), fluasifop-P (musta leedri marjad, maasikad), flueensulfoon (kõik tooted), fosetüül-Al (kohvioad), glüfosaat (kõik tooted), mandestrobiin (rapsiseemned), metaflumisoon (viinamarjad), metkonasool (kõik tooted), metopreen (kõik tooted), pikoksüstrobiin (kõik tooted), propikonasool (kõik tooted), püdiflumetofeen (kõik tooted), tebukonasool (kõik tooted), metüültolklofoss (kartulid) ja tolfeenpüraad (kõik tooted). |
| --- | --- |

(4)

Liit esitas codex’i pestitsiidijääkide komiteele reservatsioonid (4) (5) järgmiste pestitsiidide või toodete kombinatsioonide jaoks codex’is kavandatud jääkide piirnormide (edaspidi „CXL“) kohta: atsetokloor (kõik tooted), afidopüropeen (kõik tooted), bifentriin (kõik tooted), boskaliid (õunviljade alarühm), buprofesiin (kõik tooted), karbendasiim (kõik tooted), tsüklaniliprool (kõik tooted), tsüpermetriin (sealhulgas alfa- ja dzeeta-tsüpermetriin) (kõik tooted), dikamba (kõik tooted); flonikamiid (kõik tooted), fluasifop-P (musta leedri marjad, maasikad), flueensulfoon (kõik tooted), fosetüül-Al (kohvioad), glüfosaat (kõik tooted), mandestrobiin (rapsiseemned), metaflumisoon (viinamarjad), metkonasool (kõik tooted), metopreen (kõik tooted), pikoksüstrobiin (kõik tooted), propikonasool (kõik tooted), püdiflumetofeen (kõik tooted), tebukonasool (kõik tooted), metüültolklofoss (kartulid) ja tolfeenpüraad (kõik tooted).

| (5) | Lisaks tegi Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) kindlaks tiabendasooli võimaliku akuutse omastamise probleemi bataadi puhul (6). Seepärast ei lisata asjaomast CXLi määrusesse (EÜ) nr 396/2005 jääkide piirnormina. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tegi Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) kindlaks tiabendasooli võimaliku akuutse omastamise probleemi bataadi puhul (6). Seepärast ei lisata asjaomast CXLi määrusesse (EÜ) nr 396/2005 jääkide piirnormina.

| (6) | CXLid, mille kohta liit ei esitanud codex’i pestitsiidijääkide komiteele reservatsiooni ja mille puhul toiduohutusamet ei tuvastanud võimaliku akuutse omastamise probleemi, mis on seotud teatavate CXLidega bensovindiflupüüri, boskaliidi, fenasakviini, fluasifop-P, flupüradifurooni, fluksapüroksaadi, fosetüül-Al’i, isofetamiidi, metaflumisooni, püraklostrobiini, spirotetramaadi, tiabendasooli ja metüültolklofossi puhul, on liidu tarbijatele ohutud (7). Seepärast tuleks kõnealused CXLid lisada määrusesse (EÜ) nr 396/2005 jääkide piirnormidena, välja arvatud juhul, kui need on seotud toodetega, mida ei ole nimetatud kõnealuse määruse I lisas, või juhul, kui need on kehtivatest jääkide piirnormidest madalamad. Seega ei tohiks kloorantraniliprooli, metüülkresoksiimi, mesotriooni, pendimetaliini, püriofenooni, püriproksifeeni ja tebukonasooli jääkide piirnorme muuta. |
| --- | --- |

(6)

CXLid, mille kohta liit ei esitanud codex’i pestitsiidijääkide komiteele reservatsiooni ja mille puhul toiduohutusamet ei tuvastanud võimaliku akuutse omastamise probleemi, mis on seotud teatavate CXLidega bensovindiflupüüri, boskaliidi, fenasakviini, fluasifop-P, flupüradifurooni, fluksapüroksaadi, fosetüül-Al’i, isofetamiidi, metaflumisooni, püraklostrobiini, spirotetramaadi, tiabendasooli ja metüültolklofossi puhul, on liidu tarbijatele ohutud (7). Seepärast tuleks kõnealused CXLid lisada määrusesse (EÜ) nr 396/2005 jääkide piirnormidena, välja arvatud juhul, kui need on seotud toodetega, mida ei ole nimetatud kõnealuse määruse I lisas, või juhul, kui need on kehtivatest jääkide piirnormidest madalamad. Seega ei tohiks kloorantraniliprooli, metüülkresoksiimi, mesotriooni, pendimetaliini, püriofenooni, püriproksifeeni ja tebukonasooli jääkide piirnorme muuta.

| (7) | Lähtudes toiduohutusameti teadusaruandest ja arvestades käsitletava küsimuse puhul olulisi tegureid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega. |
| --- | --- |

(7)

Lähtudes toiduohutusameti teadusaruandest ja arvestades käsitletava küsimuse puhul olulisi tegureid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-701-44%252FFINAL%252520REPORT%252FRep21_CACe.pdf.

2

ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja Maailma Terviseorganisatsiooni ühine toidustandardite programm, codex alimentarius’e komisjon. III liide. 44. istung. Virtuaalne, 8.–15. november, 17.–18. november ja 14. detsember 2021.

codex alimentarius

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

3

(4)  Euroopa Liidu märkused codex’i CX/PR 21/52/5(REV) kohta: https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-718-52%252FCRDs%252Fpr52_CRD22x.pdf.

4

codex

(5)  
  Codex’i pestitsiidijääkide komitee 52. istungjärgu aruanne REP21/P: https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FMeetings%252FCX-718-52%252FREPORT%252FFINAL%2BREPORT%252FREP21_PR52e.pdf.

5

Codex

(6)  
  „Scientific support for preparing an EU position for the 52nd Session of the Codex Committee on Pesticide Residues (CCPR)“ („Teadusalane abi ELi seisukoha ettevalmistamiseks codex’i pestitsiidijääkide komitee 52. istungi jaoks“). EFSA Journal 2021; 19(8): 6766.

6

codex

(7)  
  „Scientific support for preparing an EU position for the 52nd Session of the Codex Committee on Pesticide Residues (CCPR)“ („Teadusalane abi ELi seisukoha ettevalmistamiseks codex’i pestitsiidijääkide komitee 52. istungi jaoks“). EFSA Journal 2021; 19(8): 6766.

7

codex

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | II lisas asendatakse bensovindiflupüüri, boskaliidi, fenasakviini, fluasifop-P, flupüradifurooni, fluksapüroksaadi, isofetamiidi, metaflumisooni, püraklostrobiini, spirotetramaadi, tiabendasooli ja metüültolklofossi käsitlevad veerud järgmisega:



  „[II LISA]

  Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)



















  Kood- number | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (1) | Bensovindiflupüür | Boskaliid (R) (F) | Fenasakviin (F) | Fluasifop-P (kõigi fluasifopi koostises esinevate isomeeride, nende estrite ja konjugaatide summa, väljendatud fluasifopina) | Flupüradifuroon | Fluksapüroksaad (F) | Isofetamiid | Metaflumisoon (E- ja Z- isomeeride summa) | Püraklostrobiin (F) | Spirotetramaadi ja spirotetramaatenooli summa, väljendatud spirotetramaadina (R) | Tiabendasool (R) | Metüültolklofoss (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | | | | | | | | | | | | 0,01  (*1) |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,01  (*1) | 2 (+) | 0,3 | 0,01  (*1) | | | 0,01  (*1) | | 2 | 0,5 | 7 | |
| 0110010 | Greibid | | (+) | (+) | | 3 | 0,6 | | 0,02  (*1) | | | | |
| 0110020 | Apelsinid | | (+) | (+) | | 3 | 1,5 | | 3 | | | | |
| 0110030 | Sidrunid | | (+) | (+) | | 1,5 | 1 | | 2 | | | | |
| 0110040 | Laimid | | (+) | (+) | | 1,5 | 1 | | 2 | | | | |
| 0110050 | Mandariinid | | (+) | (+) | | 1,5 | 1 | | 0,02  (*1) | | | | |
| 0110990 | Muud | | (+) | | | 0,01  (*1) | 0,01  (*1) | | 0,02  (*1) | | | | |
| 0120000 | Pähklid | 0,01  (*1) | | | 0,01  (*1) | 0,02 | 0,04 | 0,01  (*1) | 0,02  (*1) | | 0,5 | 0,02  (*1) | |
| 0120010 | Mandlid | | 0,05  (*1)(+) | 0,02 | | | | | | 0,02  (*1) | | | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | | 0,05  (*1)(+) | 0,02 | | | | | | 0,02  (*1) | | | |
| 0120030 | Kašupähklid | | 0,05  (*1)(+) | 0,02 | | | | | | 0,02  (*1) | | | |
| 0120040 | Kastanid | | 0,05  (*1)(+) | 0,02 | | | | | | 0,02  (*1) | | | |
| 0120050 | Kookospähklid | | 0,05  (*1)(+) | 0,01  (*1) | | | | | | 0,02  (*1) | | | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | | 0,05  (*1)(+) | 0,02 | | | | | | 0,02  (*1) | | | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | | 0,05  (*1)(+) | 0,02 | | | | | | 0,02  (*1) | | | |
| 0120080 | Pekanipähklid | | 0,05  (*1)(+) | 0,02 | | | | | | 0,02  (*1) | | | |
| 0120090 | Piiniapähklid | | 0,05  (*1)(+) | 0,02 | | | | | | 0,02  (*1) | | | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | | 1 (+) | 0,02 | | | | | | 1 | | | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | | 0,05  (*1)(+) | 0,02 | | | | | | 0,02  (*1) | | | |
| 0120990 | Muud | | 0,05  (*1)(+) | 0,02 | | | | | | 0,02  (*1) | | | |
| 0130000 | Õunviljad | 0,2 | | 0,15 | 0,01  (*1) | 0,6 | 0,9 | 0,6 | | 0,5 | 0,7 | | |
| 0130010 | Õunad | | 2 (+) | (+) | | | | | 0,9 | | | 4 (+) | |
| 0130020 | Pirnid | | 1,5 (+) | (+) | | | | | 0,02  (*1) | | | 4 | |
| 0130030 | Küdooniad | | 1,5 (+) | (+) | | | | | 0,02  (*1) | | | 3 | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | | 0,01  (*1) | (+) | | | | | 0,02  (*1) | | | 3 | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | | 0,01  (*1) | (+) | | | | | 0,02  (*1) | | | 3 | |
| 0130990 | Muud | | 0,01  (*1) | | | | | | 0,02  (*1) | | | 0,01  (*1) | |
| 0140000 | Luuviljad | 0,01  (*1) | | 0,01  (*1) | 0,01  (*1) | 0,01  (*1) | | | 0,02  (*1) | | 3 | 0,01  (*1) | |
| 0140010 | Aprikoosid | | 5 (+) | | | | 1,5 | 3 | | 1 | | | |
| 0140020 | Maguskirsid | | 5 (+) | | | | 3 | 4 | | 3 | | | |
| 0140030 | Virsikud | | 5 (+) | | | | 1,5 | 3 | | 0,3 | | | |
| 0140040 | Ploomid | | 3 (+) | | | | 1,5 | 0,8 | | 0,8 | | | |
| 0140990 | Muud | | 0,01  (*1) | | | | 0,01  (*1) | 0,01  (*1) | | 0,02  (*1) | | | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | | | | | | | | 0,02  (*1) | | | 0,01  (*1) | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

1)

II lisas asendatakse bensovindiflupüüri, boskaliidi, fenasakviini, fluasifop-P, flupüradifurooni, fluksapüroksaadi, isofetamiidi, metaflumisooni, püraklostrobiini, spirotetramaadi, tiabendasooli ja metüültolklofossi käsitlevad veerud järgmisega:

„[II LISA]

Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood- number

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (1)

Bensovindiflupüür

Boskaliid (R) (F)

Fenasakviin (F)

Fluasifop-P (kõigi fluasifopi koostises esinevate isomeeride, nende estrite ja konjugaatide summa, väljendatud fluasifopina)

Flupüradifuroon

Fluksapüroksaad (F)

Isofetamiid

Metaflumisoon (E- ja Z- isomeeride summa)

Püraklostrobiin (F)

Spirotetramaadi ja spirotetramaatenooli summa, väljendatud spirotetramaadina (R)

Tiabendasool (R)

Metüültolklofoss (F)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0,01  (*1)

0110000

Tsitrusviljad

0,01  (*1)

2 (+)

0,3

0,01  (*1)

0,01  (*1)

2

0,5

7

0110010

Greibid

(+)

(+)

3

0,6

0,02  (*1)

0110020

Apelsinid

(+)

(+)

3

1,5

3

0110030

Sidrunid

(+)

(+)

1,5

1

2

0110040

Laimid

(+)

(+)

1,5

1

2

0110050

Mandariinid

(+)

(+)

1,5

1

0,02  (*1)

0110990

Muud

(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0120000

Pähklid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02

0,04

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,5

0,02  (*1)

0120010

Mandlid

0,05  (*1)(+)

0,02

0,02  (*1)

0120020

Brasiilia pähklid

0,05  (*1)(+)

0,02

0,02  (*1)

0120030

Kašupähklid

0,05  (*1)(+)

0,02

0,02  (*1)

0120040

Kastanid

0,05  (*1)(+)

0,02

0,02  (*1)

0120050

Kookospähklid

0,05  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0120060

Sarapuupähklid

0,05  (*1)(+)

0,02

0,02  (*1)

0120070

Makadaamiapähklid

0,05  (*1)(+)

0,02

0,02  (*1)

0120080

Pekanipähklid

0,05  (*1)(+)

0,02

0,02  (*1)

0120090

Piiniapähklid

0,05  (*1)(+)

0,02

0,02  (*1)

0120100

Pistaatsiapähklid

1 (+)

0,02

1

0120110

Kreeka pähklid

0,05  (*1)(+)

0,02

0,02  (*1)

0120990

Muud

0,05  (*1)(+)

0,02

0,02  (*1)

0130000

Õunviljad

0,2

0,15

0,01  (*1)

0,6

0,9

0,6

0,5

0,7

0130010

Õunad

2 (+)

(+)

0,9

4 (+)

0130020

Pirnid

1,5 (+)

(+)

0,02  (*1)

4

0130030

Küdooniad

1,5 (+)

(+)

0,02  (*1)

3

0130040

Astelpihlaka viljad

0,01  (*1)

(+)

0,02  (*1)

3

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0,01  (*1)

(+)

0,02  (*1)

3

0130990

Muud

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0140000

Luuviljad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

3

0,01  (*1)

0140010

Aprikoosid

5 (+)

1,5

3

1

0140020

Maguskirsid

5 (+)

3

4

3

0140030

Virsikud

5 (+)

1,5

3

0,3

0140040

Ploomid

3 (+)

1,5

0,8

0,8

0140990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0151000

a)

Viinamarjad

1

5 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

3

3

4

2

0151010

Lauaviinamarjad

(+)

0,3

0151020

Veiniviinamarjad

(+)

2

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

0,01  (*1)

6 (+)

0,4 (+)

0,3

0,4

4

4

1,5

0,3

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0,01  (*1)

10 (+)

0,01  (*1)

0,08

6

0,01  (*1)

7

0,02  (*1)

0153010

Pamplid

(+)

3

0153020

Põldmurakad

(+)

2

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

(+)

3

0153990

Muud

(+)

2

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

15 (+)

0,01  (*1)

1,5

0154010

Mustikad

0,01  (*1)

(+)

0,3

4

7

4

4

0154020

Jõhvikad

0,01  (*1)

(+)

0,1

0,01  (*1)

0,01  (*1)

4

3

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0,01  (*1)

(+)

0,3

0,01  (*1)

0,01  (*1)

4

3

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0,01  (*1)

(+)

0,3

0,01  (*1)

0,01  (*1)

4

3

0154050

Kibuvitsamarjad

0,01  (*1)

(+)

0,3

0,01  (*1)

0,01  (*1)

4

3

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0,01  (*1)

(+)

0,1

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

3

0154070

Õun-viirpuu marjad

0,2

(+)

0,1

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,6

3

0154080

Musta leedri marjad

0,01  (*1)

(+)

0,1

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

3

0154990

Muud

0,01  (*1)

(+)

0,1

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

3

0160000

Mitmesugused puuviljad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0161010

Datlid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0161020

Viigimarjad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0161030

Lauaoliivid

0,01  (*1)

5

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1,5

0,01  (*1)

0161040

Kinkanid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1

0,01  (*1)

2

0,02  (*1)

7

0161050

Tähtviljad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0161060

Hurmaad

0,2

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,6

0,02  (*1)

0,4

0,01  (*1)

0161070

Jambolanid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0161990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

5 (+)

0,02  (*1)

3

0162020

Litšid

0,01  (*1)

0,02  (*1)

15

0162030

Granadillid/marakujad

0,01  (*1)

0,2

0,02  (*1)

0162040

Kaktusviljad

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0162060

Virgiinia persimonid

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0162990

Muud

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0163010

Avokaadod

0,01  (*1)

0,6

0,01  (*1)

0,2

0,4

20 (+)

0163020

Banaanid

0,6 (+)

0,01  (*1)

3

0,02  (*1)

0,4

6

0163030

Mangod

2

0,01  (*1)

0,7

0,6

0,3

7

0163040

Papaiad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1

0,07

0,4

10

0163050

Granaatõunad

2

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,4

0,01  (*1)

0163060

Suhkurannoonad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0163070

Guajaavid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

2

0,01  (*1)

0163080

Ananassid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,3

0,15

0,01  (*1)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0163100

Durianid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0163110

Oga-annoonad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0163990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

0,02

2 (+)

0,15

0,05

0,3 (+)

0,02  (*1)

0,8

0,04 (+)

0,2

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

0,02

2

0,05

0,2 (+)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

(+)

0,01  (*1)

(+)

0,01  (*1)

0212020

Bataat

(+)

0,01  (*1)

(+)

3

0212030

Jamss

(+)

0,15

(+)

0,01  (*1)

0212040

Roogmaranta

(+)

0,01  (*1)

(+)

0,01  (*1)

0212990

Muud

0,01  (*1)

(+)

0,01  (*1)

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0,9

0,9 (+)

0,07

0,01  (*1)

0213010

Söögipeet

0,01  (*1)

4 (+)

0,5

(+)

0,5

0,01  (*1)

0213020

Porgand

0,01  (*1)

2 (+)

0,4

(+)

0,5

0,01  (*1)

0213030

Juurseller

0,01  (*1)

2 (+)

0,5

(+)

0,5

0,01  (*1)

0213040

Mädarõigas

0,01  (*1)

2 (+)

0,5

(+)

0,5

0,01  (*1)

0213050

Maapirn

0,02

2 (+)

0,5

(+)

0,06

0,01  (*1)

0213060

Pastinaak

0,01  (*1)

2 (+)

0,5

(+)

0,5

0,01  (*1)

0213070

Juurpetersell

0,01  (*1)

2 (+)

0,5

(+)

0,5

0,01  (*1)

0213080

Redis

0,01  (*1)

2 (+)

0,5

(+)

0,5

0,1 (+)

0213090

Aed-piimjuur

0,01  (*1)

2 (+)

0,5

(+)

0,5

0,01  (*1)

0213100

Kaalikas

0,01  (*1)

2 (+)

0,5

(+)

0,5

0,01  (*1)

0213110

Naeris

0,01  (*1)

2 (+)

0,5

(+)

0,5

0,01  (*1)

0213990

Muud

0,01  (*1)

2 (+)

0,5

(+)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0220000

Sibulköögivili

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0220010

Küüslauk

0,02

5 (+)

0,3

0,2 (+)

0,3

0,3

0220020

Sibul

0,02

5 (+)

0,3

0,2 (+)

1,5

0,4

0220030

Pesasibul

0,02

5 (+)

0,3

0,2 (+)

0,3

0,3

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0,09

6 (+)

0,01  (*1)

0,7 (+)

1,5

0,9

0220990

Muud

0,01  (*1)

0,5 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0230000

Viliköögivili

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

3 (+)

0,6

1

0231010

Tomat

0,9

(+)

0,05 (+)

0,06

0,7

1,5

0,7 (+)

0,3

0231020

Harilik paprika

1

(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,9

3

1,5 (+)

0,5

0231030

Baklažaan

0,9

(+)

0,01  (*1)

1

1

1,5

0,7

0,3

0231040

Söödav muskushibisk

1

(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,9

3

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0231990

Muud

1

(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

3

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0,08

4 (+)

0,03

0,6

0,2

1

0,4

0,5

0,2

0232010

Kurk

(+)

0,15

0232020

Kornišon

(+)

0,01  (*1)

(+)

0232030

Kabatšokk

(+)

0,01  (*1)

0232990

Muud

(+)

0,01  (*1)

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0,01  (*1)

3 (+)

0,01  (*1)

0,15

0,01  (*1)

0,5

0,2

0233010

Melon

(+)

0,07

0,01  (*1)

1

0233020

Suureviljaline kõrvits

(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0233030

Arbuus

(+)

0,07

0,15

0,02  (*1)

0233990

Muud

(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,01  (*1)

0,05 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,05

0,15

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,04

1,5

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

0,9

0,9 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

5 (+)

0,6

0,5

1

0241010

Spargelkapsas

(+)

2 (+)

0,02  (*1)(+)

(+)

0241020

Lillkapsas

(+)

0,2 (+)

0,5 (+)

(+)

0241990

Muud

(+)

0,01  (*1)(+)

0,02  (*1)

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

5 (+)

0242010

Rooskapsas

(+)

0,09

0,4 (+)

1

0,3

0,3 (+)

(+)

0242020

Peakapsas

(+)

0,3

0,5 (+)

0,15

0,4

2

(+)

0242990

Muud

(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

9 (+)

1,5

7

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

(+)

0,01  (*1)

4 (+)

8 (+)

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

(+)

5

0,15 (+)

0,02  (*1)

0243990

Muud

(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,02  (*1)

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

5 (+)

0,09

0,15 (+)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

1,5 (+)

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0,01  (*1)

50 (+)

0,01  (*1)

0,02

4 (+)

7

0,01  (*1)

0251010

Põldkännak

(+)

6

(+)

0,01  (*1)

20 (+)

10

0,9 (+)

0251020

Aedsalat

(+)

6

(+)

20

6 (+)

2

2 (+)

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

(+)

0,07

(+)

0,01  (*1)

0,02  (*1)(+)

0,4

0,9 (+)

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

(+)

6

(+)

0,01  (*1)

20 (+)

10

0,9 (+)

0251050

Ameerika kollakas

(+)

6

(+)

0,01  (*1)

20 (+)

10

0,9 (+)

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

(+)

6

(+)

0,01  (*1)

20 (+)

10

0,9 (+)

0251070

Kapsas-lehtsinep

(+)

6

(+)

0,01  (*1)

20 (+)

10

0,9 (+)

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

(+)

6

(+)

0,01  (*1)

20 (+)

10

0,9 (+)

0251990

Muud

(+)

6

(+)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

10

0,9 (+)

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02

6

3 (+)

20

0,02  (*1)

7

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0252010

Spinat

50 (+)

(+)

0,6

0252020

Harilik portulak

0,9 (+)

(+)

0,02  (*1)

0252030

Lehtpeet

30 (+)

(+)

1,5

0252990

Muud

0,9 (+)

(+)

0,02  (*1)

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,01  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,7

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

0,01  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,07

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

7

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0,01  (*1)

7 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,07

6 (+)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,09

0,03

0,15

0,01  (*1)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

1

50 (+)

0,02  (*1)

0,02

6

3 (+)

20

0,04  (*1)

2

4

0,02  (*1)

0256010

Aed-harakputk

(+)

(+)

0,7

0256020

Murulauk

(+)

(+)

0,02  (*1)

0256030

Lehtseller

(+)

(+)

0,7

0256040

Petersell

(+)

(+)

0,02  (*1)

0256050

Aedsalvei

(+)

(+)

0,02  (*1)

0256060

Rosmariin

(+)

(+)

0,02  (*1)

0256070

Aed-liivatee

(+)

(+)

0,02  (*1)

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

(+)

(+)

0,02  (*1)

0256090

Loorberilehed

(+)

(+)

0,02  (*1)

0256100

Estragon

(+)

(+)

0,02  (*1)

0256990

Muud

(+)

(+)

0,02  (*1)

0260000

Kaunköögivili

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0260010

Oad (kaunadega)

5 (+)

1,5

0,5

2

0,6

0,6

2

0260020

Oad (kaunadeta)

3 (+)

0,01  (*1)

0,4

0,09

0,01  (*1)

0,3

1,5

0260030

Herned (kaunadega)

5 (+)

2

0,5

2

0,6

0,6

2

0260040

Herned (kaunadeta)

3 (+)

1,5

0,4

0,3

0,01  (*1)

0,15

1,5

0260050

Läätsed

3 (+)

0,01  (*1)

0,4

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1,5

0260990

Muud

0,06 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270000

Varsköögivili

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270010

Spargel

0,01  (*1)

0,9 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270020

Kardi

0,01  (*1)

0,9 (+)

0,3

9 (+)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270030

Varsseller

0,01  (*1)

9 (+)

0,3

9 (+)

1,5

4

0270040

Salat-apteegitill

0,01  (*1)

9 (+)

0,3

9 (+)

1,5

4

0270050

Harilik artišokk

0,01  (*1)

5 (+)

0,9

0,4 (+)

3

1

0270060

Porrulauk

0,09

9 (+)

0,01  (*1)

0,7 (+)

0,8

0,9

0270070

Rabarber

0,01  (*1)

0,9 (+)

0,3

9 (+)

0,02  (*1)

4

0270080

Bambusevõrsed

0,01  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270090

Palmipungad

0,01  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0270990

Muud

0,01  (*1)

0,5 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300000

KAUNVILI

0,2

3 (+)

0,01  (*1)

4

3

0,09

0,02  (*1)

2

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300010

Oad

(+)

0,3 (+)

0,3

0300020

Läätsed

(+)

0,4 (+)

0,5

0300030

Herned

(+)

0,4 (+)

0,3

0300040

Lupiinid/lupiinioad

(+)

0,2 (+)

0,05

0300990

Muud

(+)

0,01  (*1)(+)

0,3

0400000

ÕLISEEMNED JAÕLIVILI

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0,15

1 (+)

9

0,01  (*1)

0,9

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,2

0,02  (*1)

0401020

Maapähklid

0,04

1 (+)

0,01  (*1)

0,04

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,04

0,02  (*1)

0401030

Unimagunaseemned

0,15

1 (+)

9

0,01  (*1)

0,9

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,2

0,02  (*1)

0401040

Seesamiseemned

0,01  (*1)

1 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,9

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,2

0,02  (*1)

0401050

Päevalilleseemned

0,01  (*1)

1 (+)

0,1

0,01  (*1)

0,9

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,3

0,02  (*1)

0401060

Rapsiseemned

0,2

1 (+)

9

0,3

0,9

0,015

0,02  (*1)

0,2

0,02  (*1)

0401070

Sojaoad

0,08

3 (+)

15

1,5

0,15

0,01  (*1)

0,2

0,2

4

0401080

Sinepiseemned

0,15

1 (+)

4

0,3

0,9

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,2

0,02  (*1)

0401090

Puuvillaseemned

0,15

1 (+)

0,7

0,8

0,5

0,01  (*1)

0,05

0,3

0,4

0401100

Kõrvitsaseemned

0,01  (*1)

1 (+)

5

0,01  (*1)

0,9

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0401110

Värvisafloori seemned

0,01  (*1)

1 (+)

9

0,01  (*1)

0,9

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,2

0,02  (*1)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0,01  (*1)

1 (+)

4

0,01  (*1)

0,9

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,2

0,02  (*1)

0401130

Põldtudra seemned

0,15

1 (+)

9

0,01  (*1)

0,9

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,2

0,02  (*1)

0401140

Kanepiseemned

0,01  (*1)

1 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,9

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0401150

Riitsinuseseemned

0,01  (*1)

1 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,9

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,2

0,02  (*1)

0401990

Muud

0,01  (*1)

0,06 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0402000

Õlivili

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

5

0,01  (*1)

1,5

0402020

Õlipalmi tuumad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0402030

Õlipalmi viljad

0,01  (*1)

0,8

0,02  (*1)

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0,01  (*1)

0,8

0,02  (*1)

0402990

Muud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0500000

TERAVILI

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0500010

Oder

1,5

4 (+)

3

3 (+)

0,02  (*1)

1

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0,01  (*1)

0,15 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0500030

Mais

0,02

0,15 (+)

0,02

0,01  (*1)(+)

0,04

0,02  (*1)

0500040

Harilik hirss

0,01  (*1)

0,15 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0500050

Kaer

1,5

4 (+)

0,01  (*1)

3 (+)

0,02  (*1)

1

0500060

Riis

0,01  (*1)

0,15 (+)

0,01  (*1)

5 (+)

0,02  (*1)

0,09

0500070

Rukis

0,1

0,8 (+)

0,01  (*1)

0,4 (+)

0,02  (*1)

0,2

0500080

Harilik sorgo

0,01  (*1)

0,15 (+)

3

0,8 (+)

0,02  (*1)

0,5

0500090

Nisu

0,1

0,8 (+)

1

0,4 (+)

0,02  (*1)

0,2

0500990

Muud

0,01  (*1)

0,15 (+)

0,01  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0610000

Teed

0,05  (*1)

40

9 (+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0620000

Kohvioad

0,15

0,05  (*1)(+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

1

0,2

0,15

0,3

0,1  (*1)

0630000

Taimeteed

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

0,9 (+)

0,04  (*1)(+)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0631010

Kummel

(+)

(+)

0631020

Hapu hibisk

(+)

(+)

0631030

Roos

(+)

(+)

0631040

Jasmiin

(+)

(+)

0631050

Pärn

(+)

(+)

0631990

Muud

(+)

(+)

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

0,9 (+)

0,04  (*1)(+)

30 (+)

50

0632010

Maasikas

(+)

(+)

(+)

0632020

Tee-punapõõsas

(+)

(+)

(+)

0632030

Matepuu

(+)

(+)

(+)

0632990

Muud

(+)

(+)

(+)

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

3 (+)

4 (+)

2 (+)

0,1  (*1)

0633010

Palderjan

(+)

(+)

(+)

0633020

Ženženn

(+)

(+)

(+)

0633990

Muud

(+)

(+)

(+)

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

0,01  (*1)(+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0640000

Kakaooad

0,05  (*1)

0,01  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0,05  (*1)

0,01  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0700000

HUMAL

0,05  (*1)

80 (+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)(+)

10

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

15

15

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0800000

MAITSEAINED

(+)

0810000

Seemned

0,05  (*1)

0,9 (+)

0,05  (*1)

0,03  (*1)(+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0810010

Aniis

(+)

(+)

0810020

Pärsia köömen

(+)

(+)

0810030

Seller

(+)

(+)

0810040

Koriander

(+)

(+)

0810050

Harilik vürtsköömen

(+)

(+)

0810060

Aedtill

(+)

(+)

0810070

Harilik apteegitill

(+)

(+)

0810080

Põld-lambalääts

(+)

(+)

0810090

Muskaatpähkel

(+)

(+)

0810990

Muud

(+)

(+)

0820000

Viljad

0,05  (*1)

0,9 (+)

0,05  (*1)

0,03  (*1)(+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0820010

Piment

(+)

(+)

0820020

Jaapani pipar

(+)

(+)

0820030

Köömen

(+)

(+)

0820040

Kardemon

(+)

(+)

0820050

Kadakamarjad

(+)

(+)

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

(+)

(+)

0820070

Vanill

(+)

(+)

0820080

Tamarind

(+)

(+)

0820990

Muud

(+)

(+)

0830000

Puukoor

0,05  (*1)

0,9 (+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0830010

Kaneel

(+)

0830990

Muud

(+)

0840000

Juured ja risoomid

(+)

(+)

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05  (*1)

0,4 (+)

0,05  (*1)

4 (+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840020

Harilik ingver

(+)

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,15

0,4 (+)

0,05  (*1)

4 (+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840040

Mädarõigas

(+)

0840990

Muud

0,05  (*1)

0,4 (+)

0,05  (*1)

4 (+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850000

Pungad

0,05  (*1)

0,9 (+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850010

Nelk

(+)

0850020

Kappar

(+)

0850990

Muud

(+)

0860000

Õie emakasuue

0,05  (*1)

0,9 (+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0860010

Safran

(+)

0860990

Muud

(+)

0870000

Seemnerüü

0,05  (*1)

0,9 (+)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,1  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0870010

Muskaatõis

(+)

0870990

Muud

(+)

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0900010

Suhkrupeedi juured

0,01  (*1)

0,4 (+)

0,5

0,4 (+)

0,2

0,06

0900020

Harilik suhkruroog

0,4

7 (+)

0,01  (*1)

3 (+)

0,08

0,02  (*1)

0900030

Juursigur

0,01  (*1)

0,4 (+)

0,01  (*1)

0,3 (+)

0,5

0,07

0900990

Muud

0,01  (*1)

0,5

0,01  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

0,01  (*1)

0,05  (*1)

(+)

0,01  (*1)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

0,02
   (*1)

1011010

Lihaskude

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02 (+)

0,03

0,015

0,02  (*1)

0,05

0,05  (*1)(+)

1011020

Rasvkude

0,03

0,07

0,04 (+)

0,015

0,2

0,15

0,02  (*1)

0,05  (*1)(+)

1011030

Maks

0,1

0,05  (*1)

0,03 (+)

0,08

0,1

0,02  (*1)

0,7

0,15 (+)

1011040

Neerud

0,1

0,05  (*1)

0,06 (+)

0,09

0,1

0,02  (*1)

0,7

0,3 (+)

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,1

0,07

0,06

0,09

0,2

0,02  (*1)

0,7

0,3 (+)

1011990

Muud

0,01  (*1)

0,05  (*1)

0,01  (*1)

0,09

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)(+)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

0,02
   (*1)

1012010

Lihaskude

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02 (+)

0,3

0,015

0,02  (*1)

0,05

0,1 (+)

1012020

Rasvkude

0,03

0,3

0,04 (+)

0,2

0,2

0,15

0,02  (*1)

0,1 (+)

1012030

Maks

0,1

0,2 (+)

0,03 (+)

1

0,1

0,02  (*1)

0,7

0,3 (+)

1012040

Neerud

0,1

0,2

0,07 (+)

1

0,1

0,02  (*1)

0,7

1 (+)

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,1

0,3

0,07

1

0,2

0,02  (*1)

0,7

1 (+)

1012990

Muud

0,01  (*1)

0,05  (*1)

0,01  (*1)

1

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)(+)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

0,02
   (*1)

1013010

Lihaskude

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02 (+)

0,3

0,015

0,02  (*1)

0,05

0,05  (*1)(+)

1013020

Rasvkude

0,03

0,3

0,04 (+)

0,2

0,2

0,15

0,02  (*1)

0,05  (*1)(+)

1013030

Maks

0,1

0,2 (+)

0,03 (+)

1

0,1

0,02  (*1)

0,7

0,15 (+)

1013040

Neerud

0,1

0,2

0,07 (+)

1

0,1

0,02  (*1)

0,7

0,3 (+)

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,1

0,3

0,07

1

0,2

0,02  (*1)

0,7

0,3 (+)

1013990

Muud

0,01  (*1)

0,05  (*1)

0,01  (*1)

1

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)(+)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

0,02
   (*1)

1014010

Lihaskude

0,01  (*1)

0,2

0,02 (+)

0,3

0,015

0,02  (*1)

0,05

0,1 (+)

1014020

Rasvkude

0,03

0,3

0,04 (+)

0,2

0,2

0,15

0,02  (*1)

0,1 (+)

1014030

Maks

0,1

0,2 (+)

0,03 (+)

1

0,1

0,02  (*1)

0,7

0,15 (+)

1014040

Neerud

0,1

0,2

0,07 (+)

1

0,1

0,02  (*1)

0,7

0,3 (+)

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,1

0,3

0,07

1

0,2

0,02  (*1)

0,7

0,3 (+)

1014990

Muud

0,01  (*1)

0,05  (*1)

0,01  (*1)

1

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)(+)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

0,02
   (*1)

1015010

Lihaskude

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02

0,3

0,015

0,02  (*1)

0,05

0,05  (*1)(+)

1015020

Rasvkude

0,03

0,3

0,04

0,2

0,2

0,15

0,02  (*1)

0,05  (*1)(+)

1015030

Maks

0,1

0,2

0,03

1

0,1

0,02  (*1)

0,7

0,15 (+)

1015040

Neerud

0,1

0,2

0,07

1

0,1

0,02  (*1)

0,7

0,3 (+)

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,1

0,3

0,07

1

0,2

0,02  (*1)

0,7

0,3 (+)

1015990

Muud

0,01  (*1)

0,05  (*1)

0,01  (*1)

1

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)(+)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016010

Lihaskude

0,01  (*1)

0,02 (+)

0,02

0,02  (*1)

0,05 (+)

1016020

Rasvkude

0,08

0,02 (+)

0,05

0,08

0,05 (+)

1016030

Maks

0,15 (+)

0,04 (+)

0,02

0,02  (*1)

0,2 (+)

1016040

Neerud

0,05  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,2 (+)

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,15

0,04

0,05

0,02  (*1)

0,2 (+)

1016990

Muud

0,05  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)(+)

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

0,02
   (*1)

1017010

Lihaskude

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02

0,3

0,015

0,02  (*1)

0,05

0,05  (*1)(+)

1017020

Rasvkude

0,03

0,3

0,04

0,2

0,2

0,15

0,02  (*1)

0,05  (*1)(+)

1017030

Maks

0,1

0,2

0,03

1

0,1

0,02  (*1)

0,7

0,15 (+)

1017040

Neerud

0,1

0,2

0,07

1

0,1

0,02  (*1)

0,7

0,3 (+)

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,1

0,3

0,07

1

0,2

0,02  (*1)

0,7

0,3 (+)

1017990

Muud

0,01  (*1)

0,05  (*1)

0,01  (*1)

1

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)(+)

1020000

Piim

0,01  (*1)

0,02

0,02
   (*1)

0,08

0,02

0,01  (*1)

0,02

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,2 (+)

0,01  (*1)

1020010

Veised

(+)

0,15

(+)

1020020

Lambad

(+)

0,15

(+)

1020030

Kitsed

(+)

0,15

(+)

1020040

Hobused

0,01  (*1)

(+)

1020990

Muud

0,01  (*1)

(+)

1030000

Linnumunad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02 (+)

0,01  (*1)

0,02

0,01  (*1)

0,02

0,05  (*1)

0,01  (*1)

2 (+)

0,01  (*1)

1030010

Kanad

(+)

(+)

1030020

Pardid

(+)

(+)

1030030

Haned

(+)

(+)

1030040

Vutid

(+)

(+)

1030990

Muud

(+)

(+)

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05  (*1)

0,15

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0,5

0,05  (*1)

0,05  (*1)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0,01  (*1)(+)

0,01  (*1)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

Boskaliid (R) (F)

| (R) | Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: kood 1000000, välja arvatud 1040000, 1011010, 1011020, 1011050, 1012010, 1012020, 1012050, 1013010, 1013020, 1013050, 1014010, 1014020, 1014050, 1015010, 1015020, 1015050, 1016010, 1016020, 1017010, 1017020, 1017050, 1020000, 1030000: boskaliidi ja selle metaboliidi 2-kloro-N-(4′-kloro-5-hüdroksübifenüül-2-üül)nikotiinamiidi (vaba ja konjugeeritud) summa, väljendatud boskaliidina |
| --- | --- |

(R)

Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: kood 1000000, välja arvatud 1040000, 1011010, 1011020, 1011050, 1012010, 1012020, 1012050, 1013010, 1013020, 1013050, 1014010, 1014020, 1014050, 1015010, 1015020, 1015050, 1016010, 1016020, 1017010, 1017020, 1017050, 1020000, 1030000: boskaliidi ja selle metaboliidi 2-kloro-N-(4′-kloro-5-hüdroksübifenüül-2-üül)nikotiinamiidi (vaba ja konjugeeritud) summa, väljendatud boskaliidina

| (F) | Rasvas lahustuv |
| --- | --- |

(F)

Rasvas lahustuv

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite, jääkide kohta pärast korduvat kasutamist püsikultuurides ja andmed platooväärtuse kohta mullas ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0700000 HUMAL

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta (pärast korduvat kasutamist püsikultuurides ja loa andmise toetamiseks) ja andmed platooväärtuse kohta mullas ei ole täies ulatuses kättesaadavad. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0140010 Aprikoosid

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jääkide kohta pärast korduvat kasutamist püsikultuurides ja andmed platooväärtuse kohta mullas ei ole täies ulatuses kättesaadavad. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0110000 Tsitrusviljad

0110010 Greibid

0110020 Apelsinid

0110030 Sidrunid

0110040 Laimid

0110050 Mandariinid

0110990 Muud (2)

0120000 Pähklid

0120010 Mandlid

0120020 Brasiilia pähklid

0120030 Kašupähklid

0120040 Kastanid

0120050 Kookospähklid

0120060 Sarapuupähklid

0120070 Makadaamiapähklid

0120080 Pekanipähklid

0120090 Piiniapähklid

0120100 Pistaatsiapähklid

0120110 Kreeka pähklid

0120990 Muud (2)

0130010 Õunad

0130020 Pirnid

0130030 Küdooniad

0140020 (Magusad) kirsid

0140030 Virsikud

0140040 Ploomid

0151000 a) viinamarjad

0151010 Lauaviinamarjad

0151020 Veiniviinamarjad

0153000 c) koguviljad

0153010 Pamplid

0153020 Põldmurakad

0153030 Vaarikad (punased ja kollased)

0153990 Muud (2)

0154000 d) muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010 Mustikad

0154020 Jõhvikad

0154030 Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040 Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154050 Kibuvitsamarjad

0154060 Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070 Õun-viirpuu marjad

0154080 Musta leedri marjad

0154990 Muud (2)

0162010 Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0163020 Banaanid

0620000 Kohvioad

0630000 Taimeteed

0631000 a) õied

0631010 Kummel

0631020 Hapu hibisk

0631030 Roos

0631040 Jasmiin

0631050 Harilik pärn

0631990 Muud (2)

0632000 b) lehed ja maitsetaimed

0632010 Maasikas

0632020 Tee-punapõõsas/rooibos

0632030 Matepuu / paraguai iileks

0632990 Muud (2)

0633000 c) juured

0633010 Palderjan

0633020 Ženženn

0633990 Muud (2)

0639000 d) muud taimeosad

0900020 Harilik suhkruroog

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave külvikorrakultuurides esinevate jääkide kohta ja andmed platooväärtuse kohta mullas ei ole täies ulatuses kättesaadavad. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0152000 b) Maasikad

0211000 a) Kartulid

0212010 Kassaavad

0212020 Bataadid

0212030 Jamss

0212040 Maranta

0213000 c) Muud juur- ja mugulköögiviljad, v.a suhkrupeet

0213010 Söögipeet

0213020 Porgand

0213030 Juurseller

0213040 Mädarõigas

0213050 Maapirn

0213060 Pastinaak

0213070 Juurpetersell

0213080 Redis

0213090 Aed-piimjuur

0213100 Kaalikas

0213110 Naeris

0213990 Muud (2)

0220000 Sibulköögiviljad

0220010 Küüslauk

0220020 Sibul

0220030 Pesasibul

0220040 Talisibul

0220990 Muud (2)

0230000 Viliköögivili

0231000 a) Maavitsalised

0231010 Tomatid

0231020 Paprikad

0231030 Baklažaanid

0231040 Söödav muskushibisk

0231990 Muud (2)

0232000 b) Kõrvitsalised – söödava koorega

0232010 Kurgid

0232020 Kornišonid

0232030 Kabatšokid

0232990 Muud (2)

0233000 c) Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0233010 Melonid

0233020 Suureviljalised kõrvitsad

0233030 Arbuusid

0233990 Muud (2)

0234000 d) Suhkrumais

0239000 e) Muud viliköögiviljad

0240000 Kapsasköögiviljad (v.a kapsasköögivilja juured ja perekonna Brassica noorlehtedega põllukultuurid)

0241000 a) Õisikkapsad

0241010 Spargelkapsas

0241990 Muud (2)

0242000 b) Peakapsad

0242010 Rooskapsas

0242020 Peakapsas

0242990 Muud (2)

0243000 c) Lehtkapsad

0243010 Hiina kapsas

0243020 Lehtkapsas

0243990 Muud (2)

0244000 d) Nuikapsad

0250000 Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000 a) Aedsalat ja muud salatitaimed

0251010 Põldkännak

0251020 Aedsalat

0251030 Eskariool (sile endiiviasigur)

0251040 Kressid, muud võrsed ja võsud

0251050 Ameerika kollakas

0251060 Põld-võõrkapsas/rukola

0251070 Sarepta kapsasrohi

0251080 Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990 Muud (2)

0252000 b) Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0252010 Aedspinat

0252020 Portulak

0252990 Muud (2)

0253000 c) Hariliku viinapuu lehed ja sarnased liigid

0254000 d) Ürt-allikkerss

0255000 e) Harilik sigur

0256000 f) Maitsetaimed ja söödavad õied

0256010 Aed-harakputk

0256020 Murulauk

0256030 Lehtseller

0256040 Petersell

0256050 Salvei

0256060 Rosmariin

0256070 Aed-liivatee

0256080 Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090 Loorberilehed

0256100 Estragon

0256990 Muud (2)

0260000 Kaunköögiviljad

0260010 Oad (kaunadega)

0260030 Herned (kaunadega)

0260990 Muud (2)

0270000 Varsköögiviljad

0270010 Spargel

0270020 Hispaania artišokk

0270050 Harilik artišokk

0270060 Porrulauk

0270070 Rabarber

0270080 Bambusevõrsed

0270090 Palmisäsi

0270990 Muud (2)

0300000 KAUNVILJAD

0300010 Oad

0300020 Läätsed

0300030 Herned

0300040 Lupiinid/lupiinioad

0300990 Muud (2)

0401000 Õliseemned

0401010 Linaseemned

0401020 Maapähklid

0401030 Unimagunaseemned

0401040 Seesamiseemned

0401050 Päevalilleseemned

0401060 Rapsiseemned

0401070 Sojaoad

0401080 Sinepiseemned

0401090 Puuvillaseemned

0401100 Kõrvitsaseemned

0401110 Värvisafloori seemned

0401120 Hariliku kurgirohu seemned

0401130 Põldtudra seemned

0401140 Kanepiseemned

0401150 Riitsinuseseemned

0401990 Muud (2)

0500000 TERAVILI

0500010 Oder

0500020 Tatar ja muu ebateravili

0500030 Mais

0500040 Harilik hirss

0500050 Kaer

0500060 Riis

0500070 Rukis

0500080 Harilik sorgo

0500090 Nisu

0500990 Muud (2)

0900010 Suhkrupeedi juured

0900030 Juursigur

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta (külvikorrakultuurides ja loa andmise toetamiseks) ja andmed platooväärtuse kohta mullas ei ole täies ulatuses kättesaadavad. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0241020 Lillkapsas

0252030 Lehtpeet (mangold)

0260020 Oad (kaunadeta)

0260040 Herned (kaunadeta)

0260050 Läätsed

0270030 Varsseller

0270040 Salat-apteegitill

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite, jääkide kohta pärast korduvat kasutamist püsikultuurides ja andmed platooväärtuse kohta mullas ei ole täies ulatuses kättesaadavad. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0800000 MAITSEAINED

0810000 Seemned

0810010 Aniis/aniisiseemned

0810020 Must köömen/mugul-haukaputk

0810030 Seller

0810040 Koriander

0810050 Harilik vürtsköömen

0810060 Aedtill

0810070 Harilik apteegitill

0810080 Põld-lambalääts

0810090 Muskaatpähkel

0810990 Muud (2)

0820000 Viljad

0820010 Piment

0820020 Jaapani pipar

0820030 Köömen

0820040 Kardemon

0820050 Kadakamarjad

0820060 Pipar (must, roheline ja valge)

0820070 Vanill

0820080 Tamarindipuu viljad

0820990 Muud (2)

0830000 Puukoor

0830010 Kaneel

0830990 Muud (2)

0840000 Juured ja risoomid

0840010 Lagritsa-magusjuur

0840020 Harilik ingver (10)

0840030 Harilik kollajuur / kurkum

0840040 Mädarõigas (11)

0840990 Muud (2)

0850000 Pungad

0850010 Nelk

0850020 Kappar

0850990 Muud (2)

0860000 Õie emakasuudmed

0860010 Safran

0860990 Muud (2)

0870000 Seemnerüüd

0870010 Muskaatõis

0870990 Muud (2)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave püridiini jääkide käitumise ning seotud jääkide olemuse ja ulatuse kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

1016030 Maks

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave püridiini jääkide käitumise kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

1012030 Maks

1013030 Maks

1014030 Maks

Fenasakviin (F)

(F) Rasvas lahustuv

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave 2-(4-tert-butüülfenüül)etanooli analüüsiks tehtavate jäägikatsete ja analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 7. juuliks 2023, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0610000 Teed

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 7. juuliks 2023, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0110010 Greibid

0110020 Apelsinid

0110030 Sidrunid

0110040 Laimid

0110050 Mandariinid

0130010 Õunad

0130020 Pirnid

0130030 Küdooniad

0130040 Astelpihlakad

0130050 Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0152000 b) Maasikad

0231010 Tomatid

Fluasifop-P (kõigi fluasifopi koostises esinevate isomeeride, nende estrite ja konjugaatide summa, väljendatud fluasifopina)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 29. juuni 2018, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0631000 a) Õied

0631010 Kummel

0631020 Hapu hibisk

0631030 Roos

0631040 Jasmiin

0631050 Pärn

0631990 Muud (2)

0632000 b) lehed ja maitsetaimed

0632010 Maasikas

0632020 Tee-punapõõsas/rooibos

0632030 Matepuu / paraguai iileks

0632990 Muud (2)

0633000 c) Juured

0633010 Palderjan

0633020 Ženženn

0633990 Muud (2)

0700000 HUMAL

0810000 Seemned

0810010 Aniis/aniisiseemned

0810020 Must köömen/mugul-haukaputk

0810030 Seller

0810040 Koriander

0810050 Harilik vürtsköömen

0810060 Aedtill

0810070 Harilik apteegitill

0810080 Põld-lambalääts

0810090 Muskaatpähkel

0810990 Muud (2)

0820000 Viljad

0820010 Piment

0820020 Jaapani pipar

0820030 Köömen

0820040 Kardemon

0820050 Kadakamarjad

0820060 Pipar (must, roheline ja valge)

0820070 Vanill

0820080 Tamarindipuu viljad

0820990 Muud (2)

0840000 Juured ja risoomid

0840010 Lagritsa-magusjuur

0840030 Harilik kollajuur / kurkum

0840990 Muud (2)

1011010 Lihaskude

1011020 Rasvkude

1011030 Maks

1011040 Neerud

1012010 Lihaskude

1012020 Rasvkude

1012030 Maks

1012040 Neerud

1013010 Lihaskude

1013020 Rasvkude

1013030 Maks

1013040 Neerud

1014010 Lihaskude

1014020 Rasvkude

1014030 Maks

1014040 Neerud

1016010 Lihaskude

1016020 Rasvkude

1016030 Maks

1020010 Veised

1020020 Lambad

1020030 Kitsed

1030000 Linnumunad

1030010 Kanad

1030020 Pardid

1030030 Haned

1030040 Vutid

1030990 Muud (2)

Fluksapüroksaad (F)

| (F) | Rasvas lahustuv |
| --- | --- |

(F)

Rasvas lahustuv

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite ja külvikorrakultuurides esinevate jääkide kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 20. aprilliks 2023, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0632000 b) lehed ja maitsetaimed

0632010 Maasikas

0632020 Tee-punapõõsas/rooibos

0632030 Matepuu / paraguai iileks

0632990 Muud (2)

0633000 c) Juured

0633010 Palderjan

0633020 Ženženn

0633990 Muud (2)

Euroopa Toiduohutusamet tegi kindlaks, et teave analüüsimeetodite ja külvikorrakultuurides esinevate jääkide kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 20. aprilliks 2023, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0220010 Küüslauk

0220020 Sibul

0220030 Pesasibul

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave külvikorrakultuuride kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 20. aprilliks 2023, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0211000 a) Kartulid

0212000 b) troopiline juur- ja mugulköögivili

0212010 Kassaavad

0212020 Bataadid

0212030 Jamss

0212040 Maranta

0212990 Muud (2)

0213000 c) Muud juur- ja mugulköögiviljad, v.a suhkrupeet

0213010 Söögipeet

0213020 Porgand

0213030 Juurseller

0213040 Mädarõigas

0213050 Maapirn

0213060 Pastinaak

0213070 Juurpetersell

0213080 Redis

0213090 Aed-piimjuur

0213100 Kaalikas

0213110 Naeris

0213990 Muud (2)

0220000 Sibulköögiviljad

0220040 Talisibul

0220990 Muud (2)

0240000 Kapsasköögiviljad (v.a kapsasköögivilja juured ja perekonna Brassica noorlehtedega põllukultuurid)

0241000 a) Õisikkapsad

0241010 Spargelkapsas

0241020 Lillkapsas

0241990 Muud (2)

0242000 b) Peakapsad

0242010 Rooskapsas

0242020 Peakapsas

0242990 Muud (2)

0243000 c) Lehtkapsad

0243010 Hiina kapsas

0243020 Lehtkapsas

0243990 Muud (2)

0244000 d) Nuikapsad

0251000 a) Aedsalat ja muud salatitaimed

0251010 Põldkännak

0251020 Aedsalat

0251030 Eskariool (sile endiiviasigur)

0251040 Kressid, muud võrsed ja võsud

0251050 Ameerika kollakas

0251060 Põld-võõrkapsas/rukola

0251070 Sarepta kapsasrohi

0251080 Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990 Muud (2)

0252000 b) Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0252010 Aedspinat

0252020 Portulak

0252030 Lehtpeet (mangold)

0252990 Muud (2)

0255000 e) Harilik sigur

0256000 f) Maitsetaimed ja söödavad õied

0256010 Aed-harakputk

0256020 Murulauk

0256030 Lehtseller

0256040 Petersell

0256050 Salvei

0256060 Rosmariin

0256070 Aed-liivatee

0256080 Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090 Loorberilehed

0256100 Estragon

0256990 Muud (2)

0270020 Hispaania artišokk

0270030 Varsseller

0270040 Salat-apteegitill

0270050 Harilik artišokk

0270060 Porrulauk

0270070 Rabarber

0300000 KAUNVILJAD

0300010 Oad

0300020 Läätsed

0300030 Herned

0300040 Lupiinid/lupiinioad

0300990 Muud (2)

0500000 TERAVILI

0500010 Oder

0500020 Tatar ja muu ebateravili

0500030 Mais

0500040 Harilik hirss

0500050 Kaer

0500060 Riis

0500070 Rukis

0500080 Harilik sorgo

0500090 Nisu

0500990 Muud (2)

0900000 SUHKRUTAIMED

0900010 Suhkrupeedi juured

0900020 Harilik suhkruroog

0900030 Juursigur

0900990 Muud (2)

Metaflumisoon (E- ja Z- isomeeride summa)

Selle toote puhul kohaldatakse jääkide piirnormi alates 14.11.2021.

0241010 Spargelkapsas

0251030 Eskariool (sile endiiviasigur)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 25. oktoobriks 2023, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0241020 Lillkapsas

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave metaboliidi M320I04 toksikoloogiliste andmete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 25. oktoobriks 2023, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0231010 Tomatid

0231020 Paprikad

0232020 Kornišonid

0243010 Hiina kapsas

0251010 Põldkännak

0251020 Aedsalat

0251040 Kressid, muud võrsed ja võsud

0251050 Ameerika kollakas

0251060 Põld-võõrkapsas/rukola

0251070 Sarepta kapsasrohi

0251080 Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

Püraklostrobiin (F)

| (F) | Rasvas lahustuv |
| --- | --- |

(F)

Rasvas lahustuv

Spirotetramaadi ja spirotetramaatenooli summa, väljendatud spirotetramaadina (R)

| (R) | Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: spirotetramaat – kood 1000000, välja arvatud kood 1040000: spirotetramaatenool, väljendatud spirotetramaadina |
| --- | --- |

(R)

Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: spirotetramaat – kood 1000000, välja arvatud kood 1040000: spirotetramaatenool, väljendatud spirotetramaadina

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 20. aprilliks 2023, või kui kõnealune teave ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0242010 Rooskapsas

0244000 d) Nuikapsad

Tiabendasool (R)

| (R) | Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: tiabendasool – kood 100000, välja arvatud 1020000 ja 1040000: tiabendasooli ja 5-hüdroksütiabendasooli summa, väljendatud tiabendasoolina |
| --- | --- |

(R)

Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: tiabendasool – kood 100000, välja arvatud 1020000 ja 1040000: tiabendasooli ja 5-hüdroksütiabendasooli summa, väljendatud tiabendasoolina

tiabendasool – kood 1020000: tiabendasooli, 5-hüdroksütiabendasooli ja selle sulfaatkonjugaadi summa, väljendatud tiabendasoolina

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave metaboliidi bensimidasooli jääkide analüüsimeetodite ja hulga kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud hiljemalt 1. juuliks 2019, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

1000000 LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000 Saadused, mille aluseks on

1011000 a) sead

1011010 Lihaskude

1011020 Rasvkude

1011030 Maks

1011040 Neerud

1011050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1011990 Muud (2)

1012000 b) veised

1012010 Lihaskude

1012020 Rasvkude

1012030 Maks

1012040 Neerud

1012050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1012990 Muud (2)

1013000 c) lambad

1013010 Lihaskude

1013020 Rasvkude

1013030 Maks

1013040 Neerud

1013050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013990 Muud (2)

1014000 d) kitsed

1014010 Lihaskude

1014020 Rasvkude

1014030 Maks

1014040 Neerud

1014050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014990 Muud (2)

1015000 e) hobuslased

1015010 Lihaskude

1015020 Rasvkude

1015030 Maks

1015040 Neerud

1015050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1015990 Muud (2)

1016000 f) kodulinnud

1016010 Lihaskude

1016020 Rasvkude

1016030 Maks

1016040 Neerud

1016050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990 Muud (2)

1017000 g) muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010 Lihaskude

1017020 Rasvkude

1017030 Maks

1017040 Neerud

1017050 Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1017990 Muud (2)

1020000 Piim

1020010 Veised

1020020 Lambad

1020030 Kitsed

1020040 Hobused

1020990 Muud (2)

1030000 Linnumunad

1030010 Kanad

1030020 Pardid

1030030 Haned

1030040 Vutid

1030990 Muud (2)

1050000 Kahepaiksed ja roomajad

1060000 Selgrootud maismaaloomad

1070000 Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud hiljemalt 1. juuliks 2019, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0163010 Avokaadod

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave metaboliidi bensimidasooli säilivuse ja jääkide hulga kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud hiljemalt 1. juuliks 2019, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0211000 a) kartulid

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave metaboliidi bensimidasooli jääkide hulga kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud hiljemalt 1. juuliks 2019, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0130010

ÕunadMetüültolklofoss (F)

| (F) | Rasvas lahustuv |
| --- | --- |

(F)

Rasvas lahustuv

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave kultuuride metabolismi kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0213080 Redis

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete, metaboliitide ph-CH3 ja TM-CH2OH suhkrukonjugaatide toksikoloogiliste andmete ning metaboliitide ph-CH3 ja TM-CH2OH suhkrukonjugaatide analüüsi hõlmavate jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see oli esitatud 6. veebruariks 2018, või kui kõnealune teave ei olnud nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0241010 Spargelkapsas

0241020 Lillkapsas

0242010 Rooskapsas

0242020 Peakapsas

0251000 a) Aedsalat ja muud salatitaimed

0251010 Põldkännak

0251020 Aedsalat

0251030 Eskariool (sile endiiviasigur)

0251040 Kressid, muud võrsed ja võsud

0251050 Ameerika kollakas

0251060 Põld-võõrkapsas/rukola

0251070 Sarepta kapsasrohi

0251080 Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990 Muud (2)“

| 2) | III lisa A osas asendatakse fosetüül-Al’i käsitlev veerg järgmisega:



  „[IIIA LISA]

  Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)








  Kood- number | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (2) | Fosetüül-Al (fosetüüli ja fosfoonhappe ning nende soolade segu, väljendatud fosetüülina) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | |
| 0110010 | Greibid | 75 |
| 0110020 | Apelsinid | 75 |
| 0110030 | Sidrunid | 150 |
| 0110040 | Laimid | 150 |
| 0110050 | Mandariinid | 150 |
| 0110990 | Muud | 75 |
| 0120000 | Pähklid | |
| 0120010 | Mandlid | 1 500 |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | 500 |
| 0120030 | Kašupähklid | 500 |
| 0120040 | Kastanid | 1 500 |
| 0120050 | Kookospähklid | 500 |
| 0120060 | Sarapuupähklid | 1 500 |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | 500 |
| 0120080 | Pekanipähklid | 500 |
| 0120090 | Piiniapähklid | 500 |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | 1 500 |
| 0120110 | Kreeka pähklid | 1 500 |
| 0120990 | Muud | 500 |
| 0130000 | Õunviljad | 150 |
| 0130010 | Õunad | |
| 0130020 | Pirnid | |
| 0130030 | Küdooniad | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | |
| 0130990 | Muud | |
| 0140000 | Luuviljad | |
| 0140010 | Aprikoosid | 2  (*2) |
| 0140020 | Maguskirsid | 2  (*2) |
| 0140030 | Virsikud | 50 |
| 0140040 | Ploomid | 2  (*2) |
| 0140990 | Muud | 2  (*2) |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

2)

III lisa A osas asendatakse fosetüül-Al’i käsitlev veerg järgmisega:

„[IIIA LISA]

Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood- number

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (2)

Fosetüül-Al (fosetüüli ja fosfoonhappe ning nende soolade segu, väljendatud fosetüülina)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0110000

Tsitrusviljad

0110010

Greibid

75

0110020

Apelsinid

75

0110030

Sidrunid

150

0110040

Laimid

150

0110050

Mandariinid

150

0110990

Muud

75

0120000

Pähklid

0120010

Mandlid

1 500

0120020

Brasiilia pähklid

500

0120030

Kašupähklid

500

0120040

Kastanid

1 500

0120050

Kookospähklid

500

0120060

Sarapuupähklid

1 500

0120070

Makadaamiapähklid

500

0120080

Pekanipähklid

500

0120090

Piiniapähklid

500

0120100

Pistaatsiapähklid

1 500

0120110

Kreeka pähklid

1 500

0120990

Muud

500

0130000

Õunviljad

150

0130010

Õunad

0130020

Pirnid

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlaka viljad

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0130990

Muud

0140000

Luuviljad

0140010

Aprikoosid

2  (*2)

0140020

Maguskirsid

2  (*2)

0140030

Virsikud

50

0140040

Ploomid

2  (*2)

0140990

Muud

2  (*2)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

Viinamarjad

0151010

Lauaviinamarjad

100

0151020

Veiniviinamarjad

200

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

100

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0153010

Pamplid

300

0153020

Põldmurakad

2  (*2)

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

300

0153990

Muud

2  (*2)

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010

Mustikad

200

0154020

Jõhvikad

2  (*2)

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

200

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

200

0154050

Kibuvitsamarjad

2  (*2)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

2  (*2)

0154070

Õun-viirpuu marjad

50

0154080

Musta leedri marjad

80

0154990

Muud

2  (*2)

0160000

Mitmesugused puuviljad

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0161010

Datlid

2  (*2)

0161020

Viigimarjad

2  (*2)

0161030

Lauaoliivid

100

0161040

Kinkanid

2  (*2)

0161050

Tähtviljad

2  (*2)

0161060

Hurmaad

50

0161070

Jambolanid

2  (*2)

0161990

Muud

2  (*2)

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

200

0162020

Litšid

2  (*2)

0162030

Granadillid/marakujad

2  (*2)

0162040

Kaktusviljad

2  (*2)

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

2  (*2)

0162060

Virgiinia persimonid

2  (*2)

0162990

Muud

2  (*2)

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0163010

Avokaadod

70

0163020

Banaanid

2  (*2)

0163030

Mangod

2  (*2)

0163040

Papaiad

2  (*2)

0163050

Granaatõunad

90

0163060

Suhkurannoonad

2  (*2)

0163070

Guajaavid

2  (*2)

0163080

Ananassid

50

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

2  (*2)

0163100

Durianid

2  (*2)

0163110

Oga-annoonad

2  (*2)

0163990

Muud

2  (*2)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

200

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

2  (*2)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0213010

Söögipeet

2  (*2)

0213020

Porgand

2  (*2)

0213030

Juurseller

8

0213040

Mädarõigas

200

0213050

Maapirn

2  (*2)

0213060

Pastinaak

2  (*2)

0213070

Juurpetersell

2  (*2)

0213080

Redis

25

0213090

Aed-piimjuur

2  (*2)

0213100

Kaalikas

2  (*2)

0213110

Naeris

2  (*2)

0213990

Muud

2  (*2)

0220000

Sibulköögivili

0220010

Küüslauk

30

0220020

Sibul

50

0220030

Pesasibul

30

0220040

Roheline sibul ja talisibul

30

0220990

Muud

2  (*2)

0230000

Viliköögivili

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0231010

Tomat

100

0231020

Harilik paprika

130

0231030

Baklažaan

100

0231040

Söödav muskushibisk

2  (*2)

0231990

Muud

2  (*2)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0232010

Kurk

80

0232020

Kornišon

75

0232030

Kabatšokk

100

0232990

Muud

75

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

75

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

5

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

5

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

70

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

10

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

30

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

10

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0251010

Põldkännak

75

0251020

Aedsalat

300

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

75

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

75

0251050

Ameerika kollakas

75

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

75

0251070

Kapsas-lehtsinep

75

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

75

0251990

Muud

75

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0252010

Spinat

300

0252020

Harilik portulak

2  (*2)

0252030

Lehtpeet

15

0252990

Muud

2  (*2)

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

2  (*2)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

2  (*2)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

75

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

400

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

2  (*2)

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

Varsköögivili

0270010

Spargel

2  (*2)

0270020

Kardi

2  (*2)

0270030

Varsseller

2  (*2)

0270040

Salat-apteegitill

2  (*2)

0270050

Harilik artišokk

50

0270060

Porrulauk

30

0270070

Rabarber

2  (*2)

0270080

Bambusevõrsed

2  (*2)

0270090

Palmipungad

2  (*2)

0270990

Muud

2  (*2)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

2  (*2)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

2  (*2)

0300000

KAUNVILI

2  (*2)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JAÕLIVILI

0401000

Õliseemned

2  (*2)

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Unimagunaseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned

0401110

Värvisafloori seemned

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0401130

Põldtudra seemned

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuseseemned

0401990

Muud

0402000

Õlivili

0402010

Oliivid õli tootmiseks

100

0402020

Õlipalmi tuumad

2  (*2)

0402030

Õlipalmi viljad

2  (*2)

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

2  (*2)

0402990

Muud

2  (*2)

0500000

TERAVILI

0500010

Oder

2  (*2)

0500020

Tatar ja muu ebateravili

2  (*2)

0500030

Mais

2  (*2)

0500040

Harilik hirss

2  (*2)

0500050

Kaer

2  (*2)

0500060

Riis

2  (*2)

0500070

Rukis

2  (*2)

0500080

Harilik sorgo

2  (*2)

0500090

Nisu

150

0500990

Muud

2  (*2)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0610000

Teed

5  (*2)

0620000

Kohvioad

5  (*2)

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

500

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

2 000

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

500

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

500

0640000

Kakaooad

2  (*2)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

2  (*2)

0700000

HUMAL

2 000

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

400

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

400

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

400

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

400

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

400

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

400

0850000

Pungad

400

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

400

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

400

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0900010

Suhkrupeedi juured

2  (*2)

0900020

Harilik suhkruroog

2  (*2)

0900030

Juursigur

75

0900990

Muud

2  (*2)

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

1011010

Lihaskude

0,7

1011020

Rasvkude

1,5

1011030

Maks

0,8

1011040

Neerud

6

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

6

1011990

Muud

0,5  (*2)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

1012010

Lihaskude

0,7

1012020

Rasvkude

1,5

1012030

Maks

1,5

1012040

Neerud

8

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

8

1012990

Muud

0,5  (*2)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

1013010

Lihaskude

0,7

1013020

Rasvkude

1,5

1013030

Maks

1,5

1013040

Neerud

8

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

8

1013990

Muud

0,5  (*2)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

1014010

Lihaskude

0,7

1014020

Rasvkude

1,5

1014030

Maks

1,5

1014040

Neerud

8

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

8

1014990

Muud

0,5  (*2)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

1015010

Lihaskude

0,5  (*2)

1015020

Rasvkude

0,5  (*2)

1015030

Maks

0,5

1015040

Neerud

0,5

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,5

1015990

Muud

0,5  (*2)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

1016010

Lihaskude

0,7

1016020

Rasvkude

0,7

1016030

Maks

0,7

1016040

Neerud

0,5  (*2)

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,7

1016990

Muud

0,5  (*2)

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

0,5  (*2)

1017020

Rasvkude

0,5  (*2)

1017030

Maks

0,5

1017040

Neerud

0,5

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,5

1017990

Muud

0,5  (*2)

1020000

Piim

0,5

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,7

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,5  (*2)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,5  (*2)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,5  (*2)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,5  (*2)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

---

(*1)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

*1

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

1

(*2)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

*2

(2)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.“

2

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/109

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1325,

28. juuli 2022,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 71 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on peetavaid sigu ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning selles on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonides. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/605 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning selles on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed, mida kõnealuse rakendusmääruse I lisas loetletud liikmesriigid (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) peavad piiratud aja jooksul kohaldama kõnealuses lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonides.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkonnad põhinevad sigade Aafrika katku epidemioloogilisel olukorral liidus. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa muudeti viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/1234 (3) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Lätis ja Leedus. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas I, II ja III taseme piirangutsoonidena loetletud piirkonnad põhinevad sigade Aafrika katku epidemioloogilisel olukorral liidus. Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa muudeti viimati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/1234 (3) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Lätis ja Leedus.

| (4) | Kõik rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonide suhtes tehtavad muudatused peaksid põhinema sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisel olukorral kõnealusest taudist mõjutatud piirkondades ja sigade Aafrika katkuga seotud üldisel epidemioloogilisel olukorral asjaomases liikmesriigis ning muudatuste tegemisel tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi edasise leviku riski, aga ka sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud tsoonideks jaotamise geograafilise määratlemise teaduslikult põhjendatud põhimõtteid ja kriteeriume ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid (4). Sellistes muudatustes tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelisi standardeid, nagu Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeks, (5) ning asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud põhjendusi tsoonideks jaotamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Kõik rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas loetletud I, II ja III taseme piirangutsoonide suhtes tehtavad muudatused peaksid põhinema sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilisel olukorral kõnealusest taudist mõjutatud piirkondades ja sigade Aafrika katkuga seotud üldisel epidemioloogilisel olukorral asjaomases liikmesriigis ning muudatuste tegemisel tuleks arvesse võtta kõnealuse taudi edasise leviku riski, aga ka sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud tsoonideks jaotamise geograafilise määratlemise teaduslikult põhjendatud põhimõtteid ja kriteeriume ning liikmesriikidega alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees kokku lepitud ja komisjoni veebisaidil üldsusele kättesaadavaid liidu suuniseid (4). Sellistes muudatustes tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelisi standardeid, nagu Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeks, (5) ning asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste esitatud põhjendusi tsoonideks jaotamise kohta.

| (5) | Leedus ja Poolas on peetavatel sigadel esinenud sigade Aafrika katku uusi puhanguid. |
| --- | --- |

(5)

Leedus ja Poolas on peetavatel sigadel esinenud sigade Aafrika katku uusi puhanguid.

| (6) | 2022. aasta juulis esines üks sigade Aafrika katku puhang peetavate sigade hulgas Leedus Utena maakonna piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas II taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang peetavate sigade hulgas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune Leedu piirkond, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas II taseme piirangutsoonina, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte II taseme, vaid III taseme piirangutsoonina, ning II taseme piirangutsooni praegused piirid on vaja uuesti määratleda, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut. |
| --- | --- |

(6)

2022. aasta juulis esines üks sigade Aafrika katku puhang peetavate sigade hulgas Leedus Utena maakonna piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas II taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang peetavate sigade hulgas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune Leedu piirkond, mis on praegu loetletud kõnealuses lisas II taseme piirangutsoonina, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte II taseme, vaid III taseme piirangutsoonina, ning II taseme piirangutsooni praegused piirid on vaja uuesti määratleda, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut.

| (7) | 2022. aasta juulis täheldati üht sigade Aafrika katku puhangut peetavate sigade hulgas Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas II taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang peetavate sigade hulgas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune Poola piirkond, mis on praegu loetletud eespool nimetatud lisas II taseme piirangutsoonina, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte II taseme, vaid III taseme piirangutsoonina, ning II taseme piirangutsooni praegused piirid on vaja uuesti määratleda, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut. |
| --- | --- |

(7)

2022. aasta juulis täheldati üht sigade Aafrika katku puhangut peetavate sigade hulgas Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas II taseme piirangutsoonina. See sigade Aafrika katku uus puhang peetavate sigade hulgas kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune Poola piirkond, mis on praegu loetletud eespool nimetatud lisas II taseme piirangutsoonina, loetleda nüüd kõnealuses lisas mitte II taseme, vaid III taseme piirangutsoonina, ning II taseme piirangutsooni praegused piirid on vaja uuesti määratleda, et võtta arvesse seda hiljutist puhangut.

| (8) | Pärast selliseid sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid peetavate sigade hulgas Leedus ja Poolas ning võttes arvesse praegust sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilist olukorda liidus, on tsoonideks jaotamist nendes liikmesriikides uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on uuesti hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmeid. Eespool nimetatud muudatusi tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas. Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda kõnealuse taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Leedu ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega piirangutsoonid ja nõuetekohaselt loetleda need rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas II ja III taseme piirangutsoonidena. Kuna sigade Aafrika katku olukord liidus muutub väga kiiresti, on uute piirangutsoonide piiritlemisel arvesse võetud ümbritsevate alade olukorda. |
| --- | --- |

(8)

Pärast selliseid sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid peetavate sigade hulgas Leedus ja Poolas ning võttes arvesse praegust sigade Aafrika katkuga seotud epidemioloogilist olukorda liidus, on tsoonideks jaotamist nendes liikmesriikides uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on uuesti hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmeid. Eespool nimetatud muudatusi tuleks kajastada rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas. Selleks et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda kõnealuse taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Leedu ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega piirangutsoonid ja nõuetekohaselt loetleda need rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisas II ja III taseme piirangutsoonidena. Kuna sigade Aafrika katku olukord liidus muutub väga kiiresti, on uute piirangutsoonide piiritlemisel arvesse võetud ümbritsevate alade olukorda.

| (9) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva rakendusmäärusega rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva rakendusmäärusega rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 7. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/605, milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed (ELT L 129, 15.4.2021, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 18. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1234, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/605 (milles sätestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed) I lisa (ELT L 190, 19.7.2022, lk 79).

3

(4)  Töödokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation“ (Sigade Aafrika katkuga seotud olukorrast tingitud piirkondadeks jaotamise põhimõtted ja kriteeriumid) https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.

4

(5)  OIE maismaaloomade tervise koodeks, 29. väljaanne, 2021. I ja II köited ISBN 978-92-95115-40-8; https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/

5

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/605 I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

PIIRANGUTSOONID

I OSA

1.   Saksamaa

Järgmised I taseme piirangutsoonid Saksamaal:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- |

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- |

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| Gemeinde Neu Zauche, |
| --- |

Gemeinde Neu Zauche,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- |

Gemeinde Spreewaldheide,

| Gemeinde Straupitz, |
| --- |

Gemeinde Straupitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- |

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- |

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- |

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- |

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- |

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- |

Gemeine Garzau-Garzin,

| Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- |

Gemeinde Waldsieversdorf,

| Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- |

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- |

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- |

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| Gemeinde Oberbarnim, |
| --- |

Gemeinde Oberbarnim,

| Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- |

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- |

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- |

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| Landkreis Barnim:





  Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- |

Landkreis Barnim:

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- |

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| Gemeinde Althüttendorf, |
| --- |

Gemeinde Althüttendorf,

| Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- |

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- |

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| Gemeinde Britz, |
| --- |

Gemeinde Britz,

| Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- |

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- |

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| Gemeinde Breydin, |
| --- |

Gemeinde Breydin,

| Gemeinde Melchow, |
| --- |

Gemeinde Melchow,

| Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- |

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| Hohenfinow südlich der B167, |
| --- |

Hohenfinow südlich der B167,

| Landkreis Uckermark:





  Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- |

Landkreis Uckermark:

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- |

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- |

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| Gemeinde Zichow, |
| --- |

Gemeinde Zichow,

| Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- |

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- |

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| Gemeinde Tantow, |
| --- |

Gemeinde Tantow,

| Gemeinde Mescherin |
| --- |

Gemeinde Mescherin

| Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- |

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- |

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| Gemeinde Nordwestuckermark mit den Gemarkungen Zernikow, Holzendorf, Rittgarten, Falkenhagen, Schapow, Schönermark (NWU), Wilhelmshof, Naugarten, Horst, Gollmitz, Klein-Sperrenwalde und Kröchlendorff, |
| --- |

Gemeinde Nordwestuckermark mit den Gemarkungen Zernikow, Holzendorf, Rittgarten, Falkenhagen, Schapow, Schönermark (NWU), Wilhelmshof, Naugarten, Horst, Gollmitz, Klein-Sperrenwalde und Kröchlendorff,

| Gemeinde Boitzenburger-Land mit den Gemarkungen Berkholz, Wichmannsdorf, Kuhz und Haßleben, |
| --- |

Gemeinde Boitzenburger-Land mit den Gemarkungen Berkholz, Wichmannsdorf, Kuhz und Haßleben,

| Gemeinde Mittenwalde, |
| --- |

Gemeinde Mittenwalde,

| Gemeinde Gerswalde mit den Gemarkungen Gerswalde, Buchholz, Pinnow (GE), Kaakstedt und Fergitz |
| --- |

Gemeinde Gerswalde mit den Gemarkungen Gerswalde, Buchholz, Pinnow (GE), Kaakstedt und Fergitz

| Gemeinde Flieth-Steglitz, |
| --- |

Gemeinde Flieth-Steglitz,

| Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Wilmersdorf und Schmiedeberg, |
| --- |

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Wilmersdorf und Schmiedeberg,

| Gemeinde Oberuckersee mit der Gemarkung Grünheide, |
| --- |

Gemeinde Oberuckersee mit der Gemarkung Grünheide,

| Gemeinde Gramzow mit der Gemarkung Gramzow östlich der der K7315, Gemarkungen |
| --- |

Gemeinde Gramzow mit der Gemarkung Gramzow östlich der der K7315, Gemarkungen

| Meichow, Neumeichow, Polßen |
| --- |

Meichow, Neumeichow, Polßen

| Gemeinde Randowtal mit den Gemarkungen Wollin, Schmölln, Schwaneberg, Grenz |
| --- |

Gemeinde Randowtal mit den Gemarkungen Wollin, Schmölln, Schwaneberg, Grenz

| Gemeinde Brüssow mit den Gemarkungen Battin, Grünberg und Trampe, |
| --- |

Gemeinde Brüssow mit den Gemarkungen Battin, Grünberg und Trampe,

| Gemeinde Carmzow-Wallmow. |
| --- |

Gemeinde Carmzow-Wallmow.

| Gemeinde Grünow mit der Gemarkung Grenz, |
| --- |

Gemeinde Grünow mit der Gemarkung Grenz,

| Gemeinde Schenkenberg mit der Gemarkung Kleptow, |
| --- |

Gemeinde Schenkenberg mit der Gemarkung Kleptow,

| Gemeinde Schönfeld, |
| --- |

Gemeinde Schönfeld,

| Gemeinde Göritz, |
| --- |

Gemeinde Göritz,

| Gemeinde Prenzlau mit den Gemarkungen Dedelow, Schönwerder und Dauer, |
| --- |

Gemeinde Prenzlau mit den Gemarkungen Dedelow, Schönwerder und Dauer,

| Gemeinde Uckerland mit der Gemarkung Bandelow südlich der Straße von Bandelow zum Bandlowsee und der Gemarkung Jagow südlich der Straße vom Bandlowsee zur K7341, |
| --- |

Gemeinde Uckerland mit der Gemarkung Bandelow südlich der Straße von Bandelow zum Bandlowsee und der Gemarkung Jagow südlich der Straße vom Bandlowsee zur K7341,

| Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- |

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Storkow (Mark),

| Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- |

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- |

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- |

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| Gemeinde Rauen, |
| --- |

Gemeinde Rauen,

| Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- |

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| Gemeinde Reichenwalde, |
| --- |

Gemeinde Reichenwalde,

| Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- |

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- |

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow,

| Gemeinde Drachhausen, |
| --- |

Gemeinde Drachhausen,

| Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- |

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| Gemeinde Drehnow, |
| --- |

Gemeinde Drehnow,

| Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- |

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- |

Gemeinde Dissen-Striesow,

| Gemeinde Briesen, |
| --- |

Gemeinde Briesen,

| Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Klein Buckow, Radewiese, Stradow, Straußdorf, Wolkenberg und der Gemarkung Spremberg westlich der Tagebaurandstraße, |
| --- |

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Klein Buckow, Radewiese, Stradow, Straußdorf, Wolkenberg und der Gemarkung Spremberg westlich der Tagebaurandstraße,

| Gemeinde Drebkau mit den Gemarkungen Jehserig und Kausche, |
| --- |

Gemeinde Drebkau mit den Gemarkungen Jehserig und Kausche,

| Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbbern und Klein Döbbern und der Gemarkung Roggosen nördlich der BAB 15, |
| --- |

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kathlow, Haasow, Koppatz, Neuhausen, Frauendorf, Groß Oßnig, Groß Döbbern und Klein Döbbern und der Gemarkung Roggosen nördlich der BAB 15,

| Gemeinde Welzow mit der Gemarkung Welzow, |
| --- |

Gemeinde Welzow mit der Gemarkung Welzow,

| Landkreis Oberspreewald-Lausitz:





  Gemeinde Neupetershain, |
| --- |

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

Gemeinde Neupetershain,

| Gemeinde Lauchhammer, |
| --- |

Gemeinde Lauchhammer,

| Gemeinde Schwarzheide, |
| --- |

Gemeinde Schwarzheide,

| Gemeinde Schipkau, |
| --- |

Gemeinde Schipkau,

| Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg, Reppist, Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz, |
| --- |

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg, Reppist, Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz,

| die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen, |
| --- |

die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen,

| Gemeinde Neu-Seeland mit den Gemarkungen Lieske, Bahnsdorf und Lindchen, |
| --- |

Gemeinde Neu-Seeland mit den Gemarkungen Lieske, Bahnsdorf und Lindchen,

| Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Dörrwalde und Allmosen, |
| --- |

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Dörrwalde und Allmosen,

| Gemeinde Tettau, |
| --- |

Gemeinde Tettau,

| Landkreis Elbe-Elster:





  Gemeinde Großthiemig, |
| --- |

Landkreis Elbe-Elster:

Gemeinde Großthiemig,

| Gemeinde Hirschfeld, |
| --- |

Gemeinde Hirschfeld,

| Gemeinde Gröden, |
| --- |

Gemeinde Gröden,

| Gemeinde Schraden, |
| --- |

Gemeinde Schraden,

| Gemeinde Merzdorf, |
| --- |

Gemeinde Merzdorf,

| Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder, |
| --- |

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder,

| Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa, |
| --- |

Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa,

| Landkreis Prignitz:





  Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow, |
| --- |

Landkreis Prignitz:

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow,

| Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld, |
| --- |

Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld,

| Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- |

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- |

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- |

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| Gemeinde Triglitz, |
| --- |

Gemeinde Triglitz,

| Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- |

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- |

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- |

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| Gemeinde Meyenburg, |
| --- |

Gemeinde Meyenburg,

| Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- |

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Bautzen





  Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Bautzen

Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Cunewalde, |
| --- |

Gemeinde Cunewalde,

| Gemeinde Demitz-Thumitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Demitz-Thumitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- |

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| Gemeinde Göda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Göda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- |

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II,

| Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- |

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| Gemeinde Obergurig, |
| --- |

Gemeinde Obergurig,

| Gemeinde Schmölln-Putzkau, |
| --- |

Gemeinde Schmölln-Putzkau,

| Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- |

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- |

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- |

Gemeinde Stadt Wilthen,

| Gemeinde Steinigtwolmsdorf, |
| --- |

Gemeinde Steinigtwolmsdorf,

| Stadt Dresden:





  Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Stadt Dresden:

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Landkreis Meißen:





  Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Landkreis Meißen:

Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Hirschstein, |
| --- |

Gemeinde Hirschstein,

| Gemeinde Käbschütztal, |
| --- |

Gemeinde Käbschütztal,

| Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- |

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen, |
| --- |

Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen,

| Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- |

Gemeinde Stadt Riesa,

| Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- |

Gemeinde Stadt Strehla,

| Gemeinde Stauchitz, |
| --- |

Gemeinde Stauchitz,

| Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Gemeinde Zeithain, |
| --- |

Gemeinde Zeithain,

| Landkreis Mittelsachsen:





  Gemeinde Reinsberg, |
| --- |

Landkreis Mittelsachsen:

Gemeinde Reinsberg,

| Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:





  Gemeinde Bannewitz, |
| --- |

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

Gemeinde Bannewitz,

| Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- |

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| Gemeinde Kreischa, |
| --- |

Gemeinde Kreischa,

| Gemeinde Lohmen, |
| --- |

Gemeinde Lohmen,

| Gemeinde Müglitztal, |
| --- |

Gemeinde Müglitztal,

| Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- |

Gemeinde Stadt Dohna,

| Gemeinde Stadt Freital, |
| --- |

Gemeinde Stadt Freital,

| Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- |

Gemeinde Stadt Heidenau,

| Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- |

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- |

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- |

Gemeinde Stadt Pirna,

| Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- |

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- |

Gemeinde Stadt Stolpen,

| Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- |

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- |

Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:





  Landkreis Vorpommern Greifswald





  Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11, |
| --- |

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

Landkreis Vorpommern Greifswald

Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11,

| Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11, |
| --- |

Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11,

| Landkreis Ludwigslust-Parchim:





  Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow, |
| --- |

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow,

| Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf, |
| --- |

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf,

| Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz, |
| --- |

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz,

| Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven, |
| --- |

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven,

| Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin, |
| --- |

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin,

| Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf, |
| --- |

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf,

| Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin, |
| --- |

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin,

| Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor, |
| --- |

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor,

| Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch, |
| --- |

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch,

| Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin, |
| --- |

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin,

| Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow, |
| --- |

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow,

| Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise), |
| --- |

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise),

| Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau, |
| --- |

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau,

| Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel, |
| --- |

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel,

| Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16, |
| --- |

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16,

| Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow, |
| --- |

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow,

| Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow, |
| --- |

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow,

| Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug, |
| --- |

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug,

| Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch, |
| --- |

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch,

| Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz, |
| --- |

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz,

| Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder. |
| --- |

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder.

2.   Eesti

Järgmised I taseme piirangutsoonid Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Kreeka

Järgmised I taseme piirangutsoonid Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Läti

Järgmised I taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Leedu

Järgmised I taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

6.   Ungari

Järgmised I taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poola

Järgmised I taseme piirangutsoonid Poolas:

| w województwie kujawsko - pomorskim:





  powiat rypiński, |
| --- |

w województwie kujawsko - pomorskim:

powiat rypiński,

| powiat brodnicki, |
| --- |

powiat brodnicki,

| powiat grudziądzki, |
| --- |

powiat grudziądzki,

| powiat miejski Grudziądz, |
| --- |

powiat miejski Grudziądz,

| powiat wąbrzeski, |
| --- |

powiat wąbrzeski,

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- |

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| powiat pułtuski, |
| --- |

powiat pułtuski,

| część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat jasielski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat jasielski,

| powiat strzyżowski, |
| --- |

powiat strzyżowski,

| część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I, |
| --- |

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I,

| gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Brzostek, Jodłowa, Pilzno, miasto Dębica, część gminy Czarna położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- |

gminy Brzostek, Jodłowa, Pilzno, miasto Dębica, część gminy Czarna położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, Stopnica, Tuczępy, Busko Zdrój w powiecie buskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, Stopnica, Tuczępy, Busko Zdrój w powiecie buskim,

| powiat kazimierski, |
| --- |

powiat kazimierski,

| powiat skarżyski, |
| --- |

powiat skarżyski,

| część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- |

gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
| --- |

gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim,

| gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- |

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno, i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim, |
| --- |

gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno, i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| powiat tomaszowski, |
| --- |

powiat tomaszowski,

| powiat brzeziński, |
| --- |

powiat brzeziński,

| powiat łaski, |
| --- |

powiat łaski,

| powiat miejski Łódź, |
| --- |

powiat miejski Łódź,

| powat łódzki wschodni, |
| --- |

powat łódzki wschodni,

| powiat pabianicki, |
| --- |

powiat pabianicki,

| powiat wieruszowski, |
| --- |

powiat wieruszowski,

| gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- |

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| powiat wieluński, |
| --- |

powiat wieluński,

| powiat sieradzki, |
| --- |

powiat sieradzki,

| powiat zduńskowolski, |
| --- |

powiat zduńskowolski,

| gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim,

| powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- |

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

| gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim, |
| --- |

gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim,

| w województwie śląskim:





  gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim, |
| --- |

w województwie śląskim:

gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- |

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- |

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- |

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- |

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| miasto Świeradów - Zdrój w powiecie lubańskim, |
| --- |

miasto Świeradów - Zdrój w powiecie lubańskim,

| gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- |

gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| gmina Mirsk w powiecie lwóweckim, |
| --- |

gmina Mirsk w powiecie lwóweckim,

| gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica w powiecie karkonoskim, |
| --- |

gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica w powiecie karkonoskim,

| część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366, |
| --- |

część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366,

| gminy Bolków, Męcinka, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor w powiecie jaworskim, |
| --- |

gminy Bolków, Męcinka, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor w powiecie jaworskim,

| gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

| gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim, |
| --- |

gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim,

| gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim, |
| --- |

gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim,

| gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim, |
| --- |

gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim,

| gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim, |
| --- |

gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- |

gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- |

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gmina Czempiń w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Czempiń w powiecie kościańskim,

| gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- |

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| powiat pleszewski, |
| --- |

powiat pleszewski,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| powiat ostrowski, |
| --- |

powiat ostrowski,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| powiat kaliski, |
| --- |

powiat kaliski,

| powiat turecki, |
| --- |

powiat turecki,

| gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, Rychwał w powiecie konińskim, |
| --- |

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, Rychwał w powiecie konińskim,

| powiat kępiński, |
| --- |

powiat kępiński,

| powiat ostrzeszowski, |
| --- |

powiat ostrzeszowski,

| w województwie opolskim:





  gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim, |
| --- |

w województwie opolskim:

gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim,

| gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- |

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- |

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| gmina Grodkóww powiecie brzeskim, |
| --- |

gmina Grodkóww powiecie brzeskim,

| gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| powiat miejski Opole, |
| --- |

powiat miejski Opole,

| w województwie zachodniopomorskim:





  gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- |

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- |

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- |

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- |

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim, |
| --- |

gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim,

| w województwie małopolskim:





  powiat brzeski, |
| --- |

w województwie małopolskim:

powiat brzeski,

| powiat gorlicki, |
| --- |

powiat gorlicki,

| powiat proszowicki, |
| --- |

powiat proszowicki,

| część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I,

| gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim, |
| --- |

gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim,

| powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- |

powiat miejski Nowy Sącz,

| powiat tarnowski, |
| --- |

powiat tarnowski,

| powiat miejski Tarnów, |
| --- |

powiat miejski Tarnów,

| część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- |

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovakkia

Järgmised I taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská,

| — | in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov,

| — | the whole district of Ružomberok, |
| --- | --- |

—

the whole district of Ružomberok,

| — | in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
| --- | --- |

—

in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce,

| — | in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
| --- | --- |

—

in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly,

| — | in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
| --- | --- |

—

in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá,

| — | in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
| --- | --- |

—

in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec,

| — | in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre, |
| --- | --- |

—

in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II.

9.   Itaalia

Järgmised I taseme piirangutsoonid Itaalias:

| Piedmont Region:





  in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano, |
| --- |

Piedmont Region:

in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano,

| in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, |
| --- |

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole,

| Liguria Region:





  in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata; |
| --- |

Liguria Region:

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata;

| in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- |

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

| Emilia-Romagna Region:





  in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- |

Emilia-Romagna Region:

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

| Lombardia Region:





  in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima, |
| --- |

Lombardia Region:

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima,

| Lazio Region:





  in the province of Rome,
  North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara;
  West: the municipality of Fiumicino;
  South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio;
  East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova. |
| --- |

Lazio Region:

in the province of Rome,

North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara;

West: the municipality of Fiumicino;

South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio;

East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova.

II OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised II taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Saksamaa

Järgmised II taseme piirangutsoonid Saksamaal:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| Gemeinde Mixdorf |
| --- |

Gemeinde Mixdorf

| Gemeinde Schlaubetal, |
| --- |

Gemeinde Schlaubetal,

| Gemeinde Neuzelle, |
| --- |

Gemeinde Neuzelle,

| Gemeinde Neißemünde, |
| --- |

Gemeinde Neißemünde,

| Gemeinde Lawitz, |
| --- |

Gemeinde Lawitz,

| Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- |

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| Gemeinde Vogelsang, |
| --- |

Gemeinde Vogelsang,

| Gemeinde Ziltendorf, |
| --- |

Gemeinde Ziltendorf,

| Gemeinde Wiesenau, |
| --- |

Gemeinde Wiesenau,

| Gemeinde Friedland, |
| --- |

Gemeinde Friedland,

| Gemeinde Siehdichum, |
| --- |

Gemeinde Siehdichum,

| Gemeinde Müllrose, |
| --- |

Gemeinde Müllrose,

| Gemeinde Briesen, |
| --- |

Gemeinde Briesen,

| Gemeinde Jacobsdorf |
| --- |

Gemeinde Jacobsdorf

| Gemeinde Groß Lindow, |
| --- |

Gemeinde Groß Lindow,

| Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- |

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- |

Gemeinde Ragow-Merz,

| Gemeinde Beeskow, |
| --- |

Gemeinde Beeskow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| Gemeinde Langewahl, |
| --- |

Gemeinde Langewahl,

| Gemeinde Berkenbrück, |
| --- |

Gemeinde Berkenbrück,

| Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- |

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- |

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- |

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- |

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- |

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Jamlitz, |
| --- |

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Jamlitz,

| Gemeinde Lieberose, |
| --- |

Gemeinde Lieberose,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Schenkendöbern,

| Gemeinde Guben, |
| --- |

Gemeinde Guben,

| Gemeinde Jänschwalde, |
| --- |

Gemeinde Jänschwalde,

| Gemeinde Tauer, |
| --- |

Gemeinde Tauer,

| Gemeinde Peitz, |
| --- |

Gemeinde Peitz,

| Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack, |
| --- |

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack,

| Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- |

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| Gemeinde Heinersbrück, |
| --- |

Gemeinde Heinersbrück,

| Gemeinde Forst, |
| --- |

Gemeinde Forst,

| Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- |

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- |

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- |

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| Gemeinde Tschernitz, |
| --- |

Gemeinde Tschernitz,

| Gemeinde Döbern, |
| --- |

Gemeinde Döbern,

| Gemeinde Felixsee, |
| --- |

Gemeinde Felixsee,

| Gemeinde Wiesengrund, |
| --- |

Gemeinde Wiesengrund,

| Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Lieskau, Bühlow, Groß Buckow, Jessen, Pulsberg, Roitz, Terpe und der Gemarkung Spremberg östlich der Tagebaurandstraße, |
| --- |

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Lieskau, Bühlow, Groß Buckow, Jessen, Pulsberg, Roitz, Terpe und der Gemarkung Spremberg östlich der Tagebaurandstraße,

| Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl, |
| --- |

Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl,

| Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen südlich der BAB 15, |
| --- |

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen südlich der BAB 15,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| Gemeinde Neuhardenberg |
| --- |

Gemeinde Neuhardenberg

| Gemeinde Golzow, |
| --- |

Gemeinde Golzow,

| Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- |

Gemeinde Küstriner Vorland,

| Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- |

Gemeinde Alt Tucheband,

| Gemeinde Reitwein, |
| --- |

Gemeinde Reitwein,

| Gemeinde Podelzig, |
| --- |

Gemeinde Podelzig,

| Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- |

Gemeinde Gusow-Platkow,

| Gemeinde Seelow, |
| --- |

Gemeinde Seelow,

| Gemeinde Vierlinden, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden,

| Gemeinde Lindendorf, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf,

| Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe,

| Gemeinde Lietzen, |
| --- |

Gemeinde Lietzen,

| Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| Gemeinde Zeschdorf, |
| --- |

Gemeinde Zeschdorf,

| Gemeinde Treplin, |
| --- |

Gemeinde Treplin,

| Gemeinde Lebus, |
| --- |

Gemeinde Lebus,

| Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- |

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- |

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- |

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- |

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- |

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| Gemeinde Oderaue, |
| --- |

Gemeinde Oderaue,

| Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- |

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| Gemeinde Neulewin, |
| --- |

Gemeinde Neulewin,

| Gemeinde Neutrebbin, |
| --- |

Gemeinde Neutrebbin,

| Gemeinde Letschin, |
| --- |

Gemeinde Letschin,

| Gemeinde Zechin, |
| --- |

Gemeinde Zechin,

| Landkreis Barnim:





  Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- |

Landkreis Barnim:

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| Gemeinde Parsteinsee, |
| --- |

Gemeinde Parsteinsee,

| Gemeinde Oderberg, |
| --- |

Gemeinde Oderberg,

| Gemeinde Liepe, |
| --- |

Gemeinde Liepe,

| Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- |

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| Gemeinde Niederfinow, |
| --- |

Gemeinde Niederfinow,

| Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- |

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- |

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- |

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| Landkreis Uckermark:





  Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- |

Landkreis Uckermark:

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- |

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- |

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- |

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- |

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- |

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- |

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- |

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- |

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- |

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| Landkreis Prignitz:





  Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- |

Landkreis Prignitz:

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| Gemeinde Berge, |
| --- |

Gemeinde Berge,

| Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow, |
| --- |

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow,

| Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- |

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- |

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

| Landkreis Oberspreewald-Lausitz:





  Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkung Peickwitz, |
| --- |

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkung Peickwitz,

| Gemeinde Hohenbocka, |
| --- |

Gemeinde Hohenbocka,

| Gemeinde Grünewald, |
| --- |

Gemeinde Grünewald,

| Gemeinde Hermsdorf, |
| --- |

Gemeinde Hermsdorf,

| Gemeinde Kroppen, |
| --- |

Gemeinde Kroppen,

| Gemeinde Ortrand, |
| --- |

Gemeinde Ortrand,

| Gemeinde Großkmehlen, |
| --- |

Gemeinde Großkmehlen,

| Gemeinde Lindenau, |
| --- |

Gemeinde Lindenau,

| Gemeinde Frauendorf, |
| --- |

Gemeinde Frauendorf,

| Gemeinde Ruhland, |
| --- |

Gemeinde Ruhland,

| Gemeinde Guteborn |
| --- |

Gemeinde Guteborn

| Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach, |
| --- |

Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach,

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Bautzen:





  Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Bautzen:

Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6,

| Gemeinde Burkau, |
| --- |

Gemeinde Burkau,

| Gemeinde Crostwitz, |
| --- |

Gemeinde Crostwitz,

| Gemeinde Demitz-Thumitz nördlich der S111, |
| --- |

Gemeinde Demitz-Thumitz nördlich der S111,

| Gemeinde Elsterheide, |
| --- |

Gemeinde Elsterheide,

| Gemeinde Frankenthal, |
| --- |

Gemeinde Frankenthal,

| Gemeinde Göda nördlich der S111, |
| --- |

Gemeinde Göda nördlich der S111,

| Gemeinde Großdubrau, |
| --- |

Gemeinde Großdubrau,

| Gemeinde Großharthau nördlich der B6, |
| --- |

Gemeinde Großharthau nördlich der B6,

| Gemeinde Großnaundorf, |
| --- |

Gemeinde Großnaundorf,

| Gemeinde Haselbachtal, |
| --- |

Gemeinde Haselbachtal,

| Gemeinde Hochkirch nördlich der B6, |
| --- |

Gemeinde Hochkirch nördlich der B6,

| Gemeinde Königswartha, |
| --- |

Gemeinde Königswartha,

| Gemeinde Kubschütz nördlich der B6, |
| --- |

Gemeinde Kubschütz nördlich der B6,

| Gemeinde Laußnitz, |
| --- |

Gemeinde Laußnitz,

| Gemeinde Lichtenberg, |
| --- |

Gemeinde Lichtenberg,

| Gemeinde Lohsa, |
| --- |

Gemeinde Lohsa,

| Gemeinde Malschwitz, |
| --- |

Gemeinde Malschwitz,

| Gemeinde Nebelschütz, |
| --- |

Gemeinde Nebelschütz,

| Gemeinde Neukirch, |
| --- |

Gemeinde Neukirch,

| Gemeinde Neschwitz, |
| --- |

Gemeinde Neschwitz,

| Gemeinde Ohorn, |
| --- |

Gemeinde Ohorn,

| Gemeinde Oßling, |
| --- |

Gemeinde Oßling,

| Gemeinde Ottendorf-Okrilla, |
| --- |

Gemeinde Ottendorf-Okrilla,

| Gemeinde Panschwitz-Kuckau, |
| --- |

Gemeinde Panschwitz-Kuckau,

| Gemeinde Puschwitz, |
| --- |

Gemeinde Puschwitz,

| Gemeinde Räckelwitz, |
| --- |

Gemeinde Räckelwitz,

| Gemeinde Radibor, |
| --- |

Gemeinde Radibor,

| Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- |

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| Gemeinde Rammenau, |
| --- |

Gemeinde Rammenau,

| Gemeinde Schwepnitz, |
| --- |

Gemeinde Schwepnitz,

| Gemeinde Spreetal, |
| --- |

Gemeinde Spreetal,

| Gemeinde Stadt Bautzen nördlich der S111 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- |

Gemeinde Stadt Bautzen nördlich der S111 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| Gemeinde Stadt Bernsdorf, |
| --- |

Gemeinde Stadt Bernsdorf,

| Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 nördlich der S111, |
| --- |

Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 nördlich der S111,

| Gemeinde Stadt Elstra, |
| --- |

Gemeinde Stadt Elstra,

| Gemeinde Stadt Großröhrsdorf, |
| --- |

Gemeinde Stadt Großröhrsdorf,

| Gemeinde Stadt Hoyerswerda, |
| --- |

Gemeinde Stadt Hoyerswerda,

| Gemeinde Stadt Kamenz, |
| --- |

Gemeinde Stadt Kamenz,

| Gemeinde Stadt Königsbrück, |
| --- |

Gemeinde Stadt Königsbrück,

| Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- |

Gemeinde Stadt Lauta,

| Gemeinde Stadt Pulsnitz, |
| --- |

Gemeinde Stadt Pulsnitz,

| Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6, |
| --- |

Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6,

| Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- |

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| Gemeinde Stadt Wittichenau, |
| --- |

Gemeinde Stadt Wittichenau,

| Gemeinde Steina, |
| --- |

Gemeinde Steina,

| Gemeinde Wachau, |
| --- |

Gemeinde Wachau,

| Stadt Dresden:





  Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6, |
| --- |

Stadt Dresden:

Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6,

| Landkreis Görlitz, |
| --- |

Landkreis Görlitz,

| Landkreis Meißen:





  Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe, |
| --- |

Landkreis Meißen:

Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe,

| Gemeinde Ebersbach, |
| --- |

Gemeinde Ebersbach,

| Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- |

Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| Gemeinde Klipphausen östlich der S177, |
| --- |

Gemeinde Klipphausen östlich der S177,

| Gemeinde Lampertswalde, |
| --- |

Gemeinde Lampertswalde,

| Gemeinde Moritzburg, |
| --- |

Gemeinde Moritzburg,

| Gemeinde Niederau östlich der B101, |
| --- |

Gemeinde Niederau östlich der B101,

| Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- |

Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| Gemeinde Priestewitz, |
| --- |

Gemeinde Priestewitz,

| Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- |

Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| Gemeinde Schönfeld, |
| --- |

Gemeinde Schönfeld,

| Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- |

Gemeinde Stadt Coswig,

| Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- |

Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| Gemeinde Stadt Großenhain, |
| --- |

Gemeinde Stadt Großenhain,

| Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe, |
| --- |

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe,

| Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- |

Gemeinde Stadt Radebeul,

| Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- |

Gemeinde Stadt Radeburg,

| Gemeinde Thiendorf, |
| --- |

Gemeinde Thiendorf,

| Gemeinde Weinböhla, |
| --- |

Gemeinde Weinböhla,

| Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- |

Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:





  Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West, |
| --- |

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West,

| Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:





  Landkreis Ludwigslust-Parchim:





  Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow, |
| --- |

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow,

| Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- |

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- |

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust),

| Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- |

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- |

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems, |
| --- |

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems,

| Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- |

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- |

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- |

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- |

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- |

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow, |
| --- |

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow,

| Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- |

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle, |
| --- |

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle,

| Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- |

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- |

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- |

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe, |
| --- |

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe,

| Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf, |
| --- |

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf,

| Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- |

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

3.   Eesti

Järgmised II taseme piirangutsoonid Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Läti

Järgmised II taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, V1295, V1272, Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa uz ziemeļaustrumiem no Skrundas, Cieceres upes un Ventas upes, Ēdoles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, V1295, V1272, Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa uz ziemeļaustrumiem no Skrundas, Cieceres upes un Ventas upes, Ēdoles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kuldīgas pilsēta,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novada Ances, Popes, Puzes, Tārgales, Vārves, Užavas, Usmas, Jūrkalnes pagasts, Ugāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1347, uz austrumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Popes, Puzes, Tārgales, Vārves, Užavas, Usmas, Jūrkalnes pagasts, Ugāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1347, uz austrumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei, Piltenes pilsēta,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Leedu

Järgmised II taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Plokščių, Sintautų, Slavikų seniūnijos; Sudargo seniūnijos dalis, išskyrus Pervazninkų kaimą; Šakių seniūnijos dalis, išskyrus Juniškių, Bedalių, Zajošių, Kriaučėnų, Liukų, Gotlybiškių, Ritinių kaimus; Žvirgždaičių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Griškabūdžio, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Plokščių, Sintautų, Slavikų seniūnijos; Sudargo seniūnijos dalis, išskyrus Pervazninkų kaimą; Šakių seniūnijos dalis, išskyrus Juniškių, Bedalių, Zajošių, Kriaučėnų, Liukų, Gotlybiškių, Ritinių kaimus; Žvirgždaičių seniūnija,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungari

Järgmised II taseme piirangutsoonid Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poola

Järgmised II taseme piirangutsoonid Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| powiat bartoszycki, |
| --- |

powiat bartoszycki,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| powiat lidzbarski, |
| --- |

powiat lidzbarski,

| gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| powiat olsztyński, |
| --- |

powiat olsztyński,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| powiat nidzicki, |
| --- |

powiat nidzicki,

| gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim,

| część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| gmina Iłowo – Osada, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Płośnica położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Lidzbark położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim, |
| --- |

gmina Iłowo – Osada, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Płośnica położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Lidzbark położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| powiat zwoleński, |
| --- |

powiat zwoleński,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| powiat lipski, |
| --- |

powiat lipski,

| powiat radomski |
| --- |

powiat radomski

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- |

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- |

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- |

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| powiat garwoliński, |
| --- |

powiat garwoliński,

| gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- |

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim,

| powiat puławski, |
| --- |

powiat puławski,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| powiat łukowski, |
| --- |

powiat łukowski,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| powiat lubartowski, |
| --- |

powiat lubartowski,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim,

| gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| powiat krasnostawski, |
| --- |

powiat krasnostawski,

| powiat chełmski, |
| --- |

powiat chełmski,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat tomaszowski, |
| --- |

powiat tomaszowski,

| część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat włodawski, |
| --- |

powiat włodawski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- |

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

| w województwie podkarpackim:





  część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim,

| gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| powiat leżajski, |
| --- |

powiat leżajski,

| powiat niżański, |
| --- |

powiat niżański,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- |

część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| w województwie małopolskim:





  gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim, |
| --- |

w województwie małopolskim:

gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim,

| gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim, |
| --- |

gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- |

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- |

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- |

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- |

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| powiat słubicki, |
| --- |

powiat słubicki,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| powiat krośnieński, |
| --- |

powiat krośnieński,

| powiat zielonogórski |
| --- |

powiat zielonogórski

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| powiat nowosolski, |
| --- |

powiat nowosolski,

| część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| powiat wschowski, |
| --- |

powiat wschowski,

| w województwie dolnośląskim:





  powiat zgorzelecki, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

powiat zgorzelecki,

| gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim,

| część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim, |
| --- |

gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim,

| gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim, |
| --- |

gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim,

| gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- |

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
| --- |

gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim,

| gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
| --- |

gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim,

| gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- |

gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim, |
| --- |

gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim,

| powiat miejski Wrocław, |
| --- |

powiat miejski Wrocław,

| gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- |

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- |

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- |

gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- |

gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

| część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| powiat głogowski, |
| --- |

powiat głogowski,

| gmina Niechlów w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Niechlów w powiecie górowskim,

| gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- |

gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| gmina Gryfów Śląski, Lubomierz, Lwówek Śląski, Wleń w powiecie lwóweckim, |
| --- |

gmina Gryfów Śląski, Lubomierz, Lwówek Śląski, Wleń w powiecie lwóweckim,

| gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim, |
| --- |

gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim,

| powiat miejski Wałbrzych, |
| --- |

powiat miejski Wałbrzych,

| gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- |

część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gminy Duszniki, Kaźmierz, Obrzycko z miastem Obrzycko, Ostroróg, Szamotuły, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Pniewy położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Duszniki, Kaźmierz, Obrzycko z miastem Obrzycko, Ostroróg, Szamotuły, część gminy Wronki położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy, część gminy Pniewy położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim,

| gmina Pępowo w powiecie gostyńskim, |
| --- |

gmina Pępowo w powiecie gostyńskim,

| gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- |

gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| w województwie opolskim:





  gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- |

w województwie opolskim:

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim. |
| --- |

gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim.

8.   Slovakkia

Järgmised II taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár,

| — | the whole district of Zvolen, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
| --- | --- |

—

in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora,

| — | the whole district of Banska Bystica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystica,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | the whole district of Liptovsky Mikuláš. |
| --- | --- |

—

the whole district of Liptovsky Mikuláš.

9.   Itaalia

Järgmised II taseme piirangutsoonid Itaalias:

| Piedmont Region:





  in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, |
| --- |

Piedmont Region:

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone,

| Liguria Region:





  in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia; |
| --- |

Liguria Region:

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia;

| in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, |
| --- |

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello,

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised III taseme piirangutsoonid Bulgaarias:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Saksamaa

Järgmised III taseme piirangutsoonid Saksamaal:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Uckermark:





  Gemeinde Schenkenberg mit den Gemarkungen Wittenhof, Schenkenberg, Baumgarten und Ludwigsburg, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Uckermark:

Gemeinde Schenkenberg mit den Gemarkungen Wittenhof, Schenkenberg, Baumgarten und Ludwigsburg,

| Gemeinde Randowtal mit den Gemarkungen Eickstedt und Ziemkendorf, |
| --- |

Gemeinde Randowtal mit den Gemarkungen Eickstedt und Ziemkendorf,

| Gemeinde Grünow, |
| --- |

Gemeinde Grünow,

| Gemeinde Uckerfelde, |
| --- |

Gemeinde Uckerfelde,

| Gemeinde Gramzow westlich der K7315, |
| --- |

Gemeinde Gramzow westlich der K7315,

| Gemeinde Oberuckersee mit den Gemarkungen Melzow, Warnitz, Blankenburg, Seehausen, Potzlow |
| --- |

Gemeinde Oberuckersee mit den Gemarkungen Melzow, Warnitz, Blankenburg, Seehausen, Potzlow

| Gemeinde Nordwestuckermark mit den Gemarkungen Zollchow, Röpersdorf, Louisenthal, Sternhagen, Schmachtenhagen, Lindenhagen, Beenz (NWU), Groß-Sperrenwalde und Thiesort-Mühle, |
| --- |

Gemeinde Nordwestuckermark mit den Gemarkungen Zollchow, Röpersdorf, Louisenthal, Sternhagen, Schmachtenhagen, Lindenhagen, Beenz (NWU), Groß-Sperrenwalde und Thiesort-Mühle,

| Gemeinde Prenzlau mit den Gemarkungen Blindow, Ellingen, Klinkow, Basedow, Güstow, Seelübbe und die Gemarkung Prenzlau. |
| --- |

Gemeinde Prenzlau mit den Gemarkungen Blindow, Ellingen, Klinkow, Basedow, Güstow, Seelübbe und die Gemarkung Prenzlau.

3.   Itaalia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Itaalias:

| — | Sardinia Region: the whole territory |
| --- | --- |

—

Sardinia Region: the whole territory

| — | Lazio Region: the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit “ASL RM1”. |
| --- | --- |

—

Lazio Region: the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit “ASL RM1”.

4.   Läti

Järgmised III taseme piirangutsoonid Lätis:

| — | Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, V1295, V1272, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļu uz ziemeļaustrumiem no Skrundas, Cieceres upes un Ventas upes), Skrundas pilsēta, Ēdoles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, V1295, V1272, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļu uz ziemeļaustrumiem no Skrundas, Cieceres upes un Ventas upes), Skrundas pilsēta, Ēdoles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120,

| — | Ventspils novada Zlēku pagasts, Ugāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1347, uz rietumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Zlēku pagasts, Ugāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1347, uz rietumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei.

5.   Leedu

Järgmised III taseme piirangutsoonid Leedus:

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Kidulių ir Gelgaudiškio seniūnijos; Šakių seniūnija: Juniškių, Bedalių, Zajošių, Kriaučėnų, Liukų, Gotlybiškių, Ritinių kaimai; Sudargo seniūnija: Pervazninkų kaimas, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Kidulių ir Gelgaudiškio seniūnijos; Šakių seniūnija: Juniškių, Bedalių, Zajošių, Kriaučėnų, Liukų, Gotlybiškių, Ritinių kaimai; Sudargo seniūnija: Pervazninkų kaimas,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija.

6.   Poola

Järgmised III taseme piirangutsoonid Poolas:

| w województwie zachodniopomorskim:





  gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| powiat nowomiejski, |
| --- |

powiat nowomiejski,

| gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim,

| gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- |

gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim, |
| --- |

gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim,

| w województwie podkarpackim:





  powiat mielecki, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat mielecki,

| gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- |

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- |

część gminy Ostrów położona na północ od drogi linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka_- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| część gminy Czarna położona na północ wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim |
| --- |

część gminy Czarna położona na północ wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim

| gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim,

| gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim,

| część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- |

część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| gminy Gostyń, Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- |

gminy Gostyń, Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| powiat rawicki, |
| --- |

powiat rawicki,

| gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim,

| gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim,

| część gminy Pniewy położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Pniewy położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 187 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 187 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Lubosinek – Lubosina – Buszewo w powiecie szamotulskim,

| w województwie dolnośląskim:





  część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim |
| --- |

część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim

| gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- |

gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim |
| --- |

część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim

| gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim,

| gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim, |
| --- |

gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim,

| powiat miejski Legnica, |
| --- |

powiat miejski Legnica,

| część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim, |
| --- |

część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim,

| część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- |

część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gminy Gnojno, Pacanów w powiecie buskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gminy Gnojno, Pacanów w powiecie buskim,

| gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| gminy Chmielnik, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- |

gminy Chmielnik, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| powiat miejski Kielce, |
| --- |

powiat miejski Kielce,

| gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno, i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim, |
| --- |

gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno, i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim,

| gmina Kije w powiecie pińczowskim, |
| --- |

gmina Kije w powiecie pińczowskim,

| gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim, |
| --- |

gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim,

| w województwie małopolskim:





  gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim. |
| --- |

w województwie małopolskim:

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim.

7.   Rumeenia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

8.   Slovakkia

Järgmised III taseme piirangutsoonid Slovakkias:

| — | The whole district of Trebišov’, |
| --- | --- |

—

The whole district of Trebišov’,

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša,

| — | In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka, |
| --- | --- |

—

In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
| --- | --- |

—

In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce,

| — | In the district of Svidník: Pstruša. |
| --- | --- |

—

In the district of Svidník: Pstruša.

---

DIREKTIIVID

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/148 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/148

---

KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) 2022/1326,

18. märts 2022,

millega muudetakse raamotsuse 2004/757/JSK lisa seoses uute psühhoaktiivsete ainete lisamisega uimasti määratlusse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsust 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta, (1) eriti selle artikleid 1a ja 8a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (edaspidi „EMCDDA“ või „seirekeskus“) teaduskomitee, mille koosseisu suurendati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1920/2006 (2) artikli 5c lõikes 4 sätestatud menetlusele, koostas 18. ja 19. novembril 2021 sama määruse artikli 5c kohaselt uute psühhoaktiivsete ainete 2-(metüülamino)-1-(3-metüülfenüül)propaan-1-ooni (3-metüülmetkatinoon, 3-MMC) ja 1-(3-klorofenüül)-2-(metüülamino)propaan-1-ooni (3-klorometkatinoon, 3-CMC) riskihindamisaruanded. Seirekeskus esitas riskihindamisaruanded komisjonile ja liikmesriikidele 25. novembril 2021. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (edaspidi „EMCDDA“ või „seirekeskus“) teaduskomitee, mille koosseisu suurendati vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1920/2006 (2) artikli 5c lõikes 4 sätestatud menetlusele, koostas 18. ja 19. novembril 2021 sama määruse artikli 5c kohaselt uute psühhoaktiivsete ainete 2-(metüülamino)-1-(3-metüülfenüül)propaan-1-ooni (3-metüülmetkatinoon, 3-MMC) ja 1-(3-klorofenüül)-2-(metüülamino)propaan-1-ooni (3-klorometkatinoon, 3-CMC) riskihindamisaruanded. Seirekeskus esitas riskihindamisaruanded komisjonile ja liikmesriikidele 25. novembril 2021.

| (2) | 3-MMC ja 3-CMC on psühhostimuleeriva toimega sünteetilised katinoonid. Need on katinooni derivaadid, mis on väga sarnased vastavalt metkatinooni (efedroon) ja mefedrooniga (4-metüülmetkatinoon, 4-MMC) ning metkatinooni ja 4-klorometkatinooniga (4-CMC, klefedroon) ning neil on sarnane psühhostimuleeriv toime. Katinooni, metkatinooni ja 4-CMCd kontrollitakse ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel. |
| --- | --- |

(2)

3-MMC ja 3-CMC on psühhostimuleeriva toimega sünteetilised katinoonid. Need on katinooni derivaadid, mis on väga sarnased vastavalt metkatinooni (efedroon) ja mefedrooniga (4-metüülmetkatinoon, 4-MMC) ning metkatinooni ja 4-klorometkatinooniga (4-CMC, klefedroon) ning neil on sarnane psühhostimuleeriv toime. Katinooni, metkatinooni ja 4-CMCd kontrollitakse ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel.

| (3) | 3-MMC on Euroopa Liidus olnud kättesaadav vähemalt alates 2012. aastast ning seda on avastatud 23 liikmesriigis. Pärast konfiskeerimiste vähenemist Euroopas aastatel 2016–2018 paistab 3-MMC levik jälle suurenenud olevat: 2020. aastal konfiskeeriti ligikaudu 740 kg pulbrina ning import, levitamine ja kasutamine jätkus ka 2021. aastal, sealhulgas konfiskeeriti ühes suurjuhtumis liidu välispiiril veidi üle 120 kg pulbrit. |
| --- | --- |

(3)

3-MMC on Euroopa Liidus olnud kättesaadav vähemalt alates 2012. aastast ning seda on avastatud 23 liikmesriigis. Pärast konfiskeerimiste vähenemist Euroopas aastatel 2016–2018 paistab 3-MMC levik jälle suurenenud olevat: 2020. aastal konfiskeeriti ligikaudu 740 kg pulbrina ning import, levitamine ja kasutamine jätkus ka 2021. aastal, sealhulgas konfiskeeriti ühes suurjuhtumis liidu välispiiril veidi üle 120 kg pulbrit.

| (4) | Konfiskeerimistest ja kogutud proovidest saadud teave näitab, et 3-MMC on uimastiturul tavaliselt kättesaadav pulbrina. Teatatud on ka muudest füüsilistest vormidest, nagu tabletid ja kapslid, kuid palju väiksemas ulatuses. Mõnikord on teatatud ka 3-MMCd sisaldavatest vedelikest, taimsest materjalist ja kuivatuspaberitest. |
| --- | --- |

(4)

Konfiskeerimistest ja kogutud proovidest saadud teave näitab, et 3-MMC on uimastiturul tavaliselt kättesaadav pulbrina. Teatatud on ka muudest füüsilistest vormidest, nagu tabletid ja kapslid, kuid palju väiksemas ulatuses. Mõnikord on teatatud ka 3-MMCd sisaldavatest vedelikest, taimsest materjalist ja kuivatuspaberitest.

| (5) | Viis liikmesriiki on teatanud kokku 27 surmajuhtumist, mille puhul on tõendatud kokkupuude 3-MMCga. Neli liikmesriiki on teatanud ka neljateistkümnest 3-MMCga seotud ägedast mittesurmavast mürgistusest. |
| --- | --- |

(5)

Viis liikmesriiki on teatanud kokku 27 surmajuhtumist, mille puhul on tõendatud kokkupuude 3-MMCga. Neli liikmesriiki on teatanud ka neljateistkümnest 3-MMCga seotud ägedast mittesurmavast mürgistusest.

| (6) | 3-CMC on Euroopa Liidus olnud kättesaadav vähemalt alates 2014. aastast ning seda on avastatud 23 liikmesriigis. Aastatel 2020 ja 2021 konfiskeeriti ligikaudu 2 500 kg pulbrilist 3-CMCd, mis moodustab üle 90 % pulbrilise 3-CMC üldkogusest, mis on konfiskeeritud alates sellest, kui aine seiret Euroopas alustati. |
| --- | --- |

(6)

3-CMC on Euroopa Liidus olnud kättesaadav vähemalt alates 2014. aastast ning seda on avastatud 23 liikmesriigis. Aastatel 2020 ja 2021 konfiskeeriti ligikaudu 2 500 kg pulbrilist 3-CMCd, mis moodustab üle 90 % pulbrilise 3-CMC üldkogusest, mis on konfiskeeritud alates sellest, kui aine seiret Euroopas alustati.

| (7) | Konfiskeerimistest ja kogutud proovidest saadud teave näitab, et 3-CMC on uimastiturul tavaliselt kättesaadav pulbrina. Teatatud on ka muudest füüsilistes vormidest, nagu tabletid ja kapslid, kuid palju väiksemas ulatuses. Mõnikord on teatatud ka 3-CMCd sisaldavatest vedelikest, taimsest materjalist ja kuivatuspaberitest. |
| --- | --- |

(7)

Konfiskeerimistest ja kogutud proovidest saadud teave näitab, et 3-CMC on uimastiturul tavaliselt kättesaadav pulbrina. Teatatud on ka muudest füüsilistes vormidest, nagu tabletid ja kapslid, kuid palju väiksemas ulatuses. Mõnikord on teatatud ka 3-CMCd sisaldavatest vedelikest, taimsest materjalist ja kuivatuspaberitest.

| (8) | Kaks liikmesriiki on teatanud kokku 10 surmajuhtumist, mille puhul on tõendatud kokkupuude 3-CMCga. Üks liikmesriik on teatanud ka ühest 3-CMCga seotud ägedast mittesurmavast mürgistusest. |
| --- | --- |

(8)

Kaks liikmesriiki on teatanud kokku 10 surmajuhtumist, mille puhul on tõendatud kokkupuude 3-CMCga. Üks liikmesriik on teatanud ka ühest 3-CMCga seotud ägedast mittesurmavast mürgistusest.

| (9) | Olemasolevast teabest nähtub, et kuigi 3-MMCd ja 3-CMCd müüakse ja nõutakse tavaliselt iseseisvate stimulantidena, toodetakse, imporditakse, turustatakse, müüakse ja kasutatakse neid aineid vähemalt osaliselt „seadusliku“ asendusena kontrolli all olevatele stimulantidele, sealhulgas amfetamiinile, kokaiinile ja MDMA-le. Lisaks võidakse seda müüa ka muude narkootikumide pähe. |
| --- | --- |

(9)

Olemasolevast teabest nähtub, et kuigi 3-MMCd ja 3-CMCd müüakse ja nõutakse tavaliselt iseseisvate stimulantidena, toodetakse, imporditakse, turustatakse, müüakse ja kasutatakse neid aineid vähemalt osaliselt „seadusliku“ asendusena kontrolli all olevatele stimulantidele, sealhulgas amfetamiinile, kokaiinile ja MDMA-le. Lisaks võidakse seda müüa ka muude narkootikumide pähe.

| (10) | On vähe tõendeid, mis näitaksid organiseeritud kuritegevuse seotust 3-MMC ja 3-CMC tootmise, levitamise ja tarnimisega liidus. Siiski on olemas teavet, mis viitab mõlema ainega seotud kuritegudele, nagu salakaubavedu, ebaseaduslik tootmine ja tarnimine. |
| --- | --- |

(10)

On vähe tõendeid, mis näitaksid organiseeritud kuritegevuse seotust 3-MMC ja 3-CMC tootmise, levitamise ja tarnimisega liidus. Siiski on olemas teavet, mis viitab mõlema ainega seotud kuritegudele, nagu salakaubavedu, ebaseaduslik tootmine ja tarnimine.

| (11) | Kättesaadava teabe põhjal võib järeldada, et 3-MMCd ja 3-CMCd toodavad väljaspool liitu asuvad keemiaettevõtted ning neid imporditakse sinna tööstuslikult. Lisaks näitab mõningane teave, et osa tootmisest on toimunud ebaseaduslikes laborites Euroopas. |
| --- | --- |

(11)

Kättesaadava teabe põhjal võib järeldada, et 3-MMCd ja 3-CMCd toodavad väljaspool liitu asuvad keemiaettevõtted ning neid imporditakse sinna tööstuslikult. Lisaks näitab mõningane teave, et osa tootmisest on toimunud ebaseaduslikes laborites Euroopas.

| (12) | 3-MMC-l ja 3-CMC-l puudub liidus (ja paistab, et ka mujal) tunnustatud meditsiiniline kasutus inimtervishoius või veterinaarias. Miski ei viita sellele, et kõnealustel ainetel oleks muud kasutusotstarvet peale kasutamise analüütilise võrdlusstandardina ja teadusuuringutes. |
| --- | --- |

(12)

3-MMC-l ja 3-CMC-l puudub liidus (ja paistab, et ka mujal) tunnustatud meditsiiniline kasutus inimtervishoius või veterinaarias. Miski ei viita sellele, et kõnealustel ainetel oleks muud kasutusotstarvet peale kasutamise analüütilise võrdlusstandardina ja teadusuuringutes.

| (13) | 3-MMC ja 3-CMCga seotud sotsiaalsed ja terviseriskid sarnanevad tõenäoliselt teiste rahvusvahelise kontrolli all olevate sünteetiliste katinoonide ja psühhostimulaatorite omadega. Olemasolevad tõendid ja teave nendest ainetest tulenevate sotsiaalsete ja terviseriskide kohta annavad piisava aluse 3-MMC ja 3-CMC lisamiseks uimasti määratlusse. Siiski nähtub riskihindamisaruannetest, et rahva ja üksikisiku tervise ning sotsiaalsete riskide kohta andmete puudumise tõttu tuleks mitmele 3-MMC ja 3-CMCga seotud küsimusele vastamiseks teha täiendavaid uuringuid. |
| --- | --- |

(13)

3-MMC ja 3-CMCga seotud sotsiaalsed ja terviseriskid sarnanevad tõenäoliselt teiste rahvusvahelise kontrolli all olevate sünteetiliste katinoonide ja psühhostimulaatorite omadega. Olemasolevad tõendid ja teave nendest ainetest tulenevate sotsiaalsete ja terviseriskide kohta annavad piisava aluse 3-MMC ja 3-CMC lisamiseks uimasti määratlusse. Siiski nähtub riskihindamisaruannetest, et rahva ja üksikisiku tervise ning sotsiaalsete riskide kohta andmete puudumise tõttu tuleks mitmele 3-MMC ja 3-CMCga seotud küsimusele vastamiseks teha täiendavaid uuringuid.

| (14) | 3-MMC ja 3-CMC ei ole loetletud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni (muudetud 1972. aasta protokolliga) ega ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel kontrollitava ainena. 3-CMCd ei ole ÜRO süsteemis veel hinnatud, samas kui WHO narkosõltuvuse eksperdikomisjon vaatas 2016. aasta novembris 3-MMC kriitiliselt läbi. Komitee ei suutnud üksmeelele jõuda, vaid lükkas arvamuse esitamise edasi ning palus sekretariaadil korraldada eksperdikomisjoni järgmisel koosolekul veel üks 3-MMC kriitiline läbivaatamine. Narkosõltuvuse eksperdikomisjon ei ole 3-MMCd veel uuesti läbi vaadanud. Pärast seda kriitilist läbivaatamist 2016. aastal on liikmesriigid esitanud olulist uut teavet, mis viitab sellele, et 3-MMC võib kätkeda endas sotsiaalseid ja terviseohte liidu tasandil ning seetõttu tuleb see lisada liidu õiguses sisalduvasse uimasti määratlusse. |
| --- | --- |

(14)

3-MMC ja 3-CMC ei ole loetletud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni (muudetud 1972. aasta protokolliga) ega ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel kontrollitava ainena. 3-CMCd ei ole ÜRO süsteemis veel hinnatud, samas kui WHO narkosõltuvuse eksperdikomisjon vaatas 2016. aasta novembris 3-MMC kriitiliselt läbi. Komitee ei suutnud üksmeelele jõuda, vaid lükkas arvamuse esitamise edasi ning palus sekretariaadil korraldada eksperdikomisjoni järgmisel koosolekul veel üks 3-MMC kriitiline läbivaatamine. Narkosõltuvuse eksperdikomisjon ei ole 3-MMCd veel uuesti läbi vaadanud. Pärast seda kriitilist läbivaatamist 2016. aastal on liikmesriigid esitanud olulist uut teavet, mis viitab sellele, et 3-MMC võib kätkeda endas sotsiaalseid ja terviseohte liidu tasandil ning seetõttu tuleb see lisada liidu õiguses sisalduvasse uimasti määratlusse.

| (15) | 2020. ja 2021. aastal õiguskaitseasutuste poolt teostatud konfiskeerimistest saadud teave näitab, et nii 3-MMC kui ka 3-CMC kättesaadavus ja levikupotentsiaal liidus on viimasel ajal suurenenud ja võib olla märkimisväärne. Olemasoleva teabe põhjal võib oletada, et 3-MMC ja 3-CMC tarbimine kahjustab tervist nende ägeda mürgisuse ning 3-MMC puhul ületarbimisohu või sõltuvuse tekitamise potentsiaali tõttu. Uuringute puudumise tõttu ei ole kindlat teavet 3-CMC sõltuvuse tekitamise ja ületarbimispotentsiaali kohta. Sellist tervisekahjustust peetakse eluohtlikuks, sest see võib põhjustada surma või surmavaid vigastusi, raskeid haigusi, raskeid füüsilisi või psüühilisi kahjustusi või haiguste levikut, sealhulgas vere kaudu levivate viiruste, näiteks C-hepatiidi ja HIVi edasikandumist. Need mõjud on võrreldavad teiste sarnaste rahvusvaheliselt kontrollitavate sünteetiliste katinoonide ja psühhostimulaatorite mõjuga, kuigi see nõuab täiendavat uurimist. |
| --- | --- |

(15)

2020. ja 2021. aastal õiguskaitseasutuste poolt teostatud konfiskeerimistest saadud teave näitab, et nii 3-MMC kui ka 3-CMC kättesaadavus ja levikupotentsiaal liidus on viimasel ajal suurenenud ja võib olla märkimisväärne. Olemasoleva teabe põhjal võib oletada, et 3-MMC ja 3-CMC tarbimine kahjustab tervist nende ägeda mürgisuse ning 3-MMC puhul ületarbimisohu või sõltuvuse tekitamise potentsiaali tõttu. Uuringute puudumise tõttu ei ole kindlat teavet 3-CMC sõltuvuse tekitamise ja ületarbimispotentsiaali kohta. Sellist tervisekahjustust peetakse eluohtlikuks, sest see võib põhjustada surma või surmavaid vigastusi, raskeid haigusi, raskeid füüsilisi või psüühilisi kahjustusi või haiguste levikut, sealhulgas vere kaudu levivate viiruste, näiteks C-hepatiidi ja HIVi edasikandumist. Need mõjud on võrreldavad teiste sarnaste rahvusvaheliselt kontrollitavate sünteetiliste katinoonide ja psühhostimulaatorite mõjuga, kuigi see nõuab täiendavat uurimist.

| (16) | Olemasolev teave viitab ka sellele, et 3-MMC ja 3-CMC tarbimine võib põhjustada sotsiaalseid riske ning põhjustada marginaliseerumist ja suuremat haavatavust. Lisaks võib see kujutada endast laiemat ohtu avalikule julgeolekule, eelkõige juhul, kui nende ainete mõju all juhitakse sõidukeid. |
| --- | --- |

(16)

Olemasolev teave viitab ka sellele, et 3-MMC ja 3-CMC tarbimine võib põhjustada sotsiaalseid riske ning põhjustada marginaliseerumist ja suuremat haavatavust. Lisaks võib see kujutada endast laiemat ohtu avalikule julgeolekule, eelkõige juhul, kui nende ainete mõju all juhitakse sõidukeid.

| (17) | 15 liikmesriiki on kehtestanud 3-MMC suhtes kontrolli riiklike uimastikontrolli õigusaktide alusel, kuus liikmesriiki uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevate õigusaktide alusel ning üks liikmesriik muude õigusaktide alusel. 13 liikmesriiki on kehtestanud 3-CMC suhtes kontrolli riiklike uimastikontrolli õigusaktide alusel, seitse liikmesriiki uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevate õigusaktide alusel ning üks liikmesriik muude õigusaktide alusel. Võttes arvesse, et need riiklikud kontrollimeetmed on juba kehtestatud, aitaks 3-MMC ja 3-CMC lisamine uimasti määratlusse (mis omakorda tähendaks nende hõlmamist raamotsuses 2004/757/JSK määratletud kuritegusid ja karistusi käsitlevate sätetega) vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning aitaks kaitsta riskide eest, mida nende ainete kättesaadavus ja kasutamine võivad põhjustada. |
| --- | --- |

(17)

15 liikmesriiki on kehtestanud 3-MMC suhtes kontrolli riiklike uimastikontrolli õigusaktide alusel, kuus liikmesriiki uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevate õigusaktide alusel ning üks liikmesriik muude õigusaktide alusel. 13 liikmesriiki on kehtestanud 3-CMC suhtes kontrolli riiklike uimastikontrolli õigusaktide alusel, seitse liikmesriiki uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlevate õigusaktide alusel ning üks liikmesriik muude õigusaktide alusel. Võttes arvesse, et need riiklikud kontrollimeetmed on juba kehtestatud, aitaks 3-MMC ja 3-CMC lisamine uimasti määratlusse (mis omakorda tähendaks nende hõlmamist raamotsuses 2004/757/JSK määratletud kuritegusid ja karistusi käsitlevate sätetega) vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning aitaks kaitsta riskide eest, mida nende ainete kättesaadavus ja kasutamine võivad põhjustada.

| (18) | Raamotsuse 2004/757/JSK artikliga 1a antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et reageerida liidu tasandil kiiresti ja eksperditeadmistele tuginedes liikmesriikide avastatud ja teada antud uutele psühhoaktiivsetele ainetele, muutes selleks kõnealuse raamotsuse lisa, et lisada asjaomane aine uimasti määratlusse. |
| --- | --- |

(18)

Raamotsuse 2004/757/JSK artikliga 1a antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et reageerida liidu tasandil kiiresti ja eksperditeadmistele tuginedes liikmesriikide avastatud ja teada antud uutele psühhoaktiivsetele ainetele, muutes selleks kõnealuse raamotsuse lisa, et lisada asjaomane aine uimasti määratlusse.

| (19) | Kuna delegeeritud õigusakti vastuvõtmise õiguse kasutamise tingimused on täidetud ja menetlust on järgitud, tuleks vastu võtta delegeeritud direktiiv, et lisada 3-MMC ja 3-CMC raamotsuse 2004/757/JSK lisasse. |
| --- | --- |

(19)

Kuna delegeeritud õigusakti vastuvõtmise õiguse kasutamise tingimused on täidetud ja menetlust on järgitud, tuleks vastu võtta delegeeritud direktiiv, et lisada 3-MMC ja 3-CMC raamotsuse 2004/757/JSK lisasse.

| (20) | Raamotsus 2004/757/JSK, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/2103, (3) on Iirimaa jaoks siduv ning seetõttu osaleb ta käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(20)

Raamotsus 2004/757/JSK, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/2103, (3) on Iirimaa jaoks siduv ning seetõttu osaleb ta käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (21) | Taani suhtes on siduv raamotsus 2004/757/JSK, nagu seda kohaldati kuni 21. novembrini 2018, kuid mitte direktiiv (EL) 2017/2103. Taani ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(21)

Taani suhtes on siduv raamotsus 2004/757/JSK, nagu seda kohaldati kuni 21. novembrini 2018, kuid mitte direktiiv (EL) 2017/2103. Taani ei osale seetõttu käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (22) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (4) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate liikmesriigi õigusaktide vastavate osade vahel. |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (4) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate liikmesriigi õigusaktide vastavate osade vahel.

| (23) | Raamotsust 2004/757/JSK tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(23)

Raamotsust 2004/757/JSK tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Raamotsuse 2004/757/JSK muutmine

Raamotsuse 2004/757/JSK lisasse lisatakse punktid 20 ja 21:

| „20. | 2-(metüülamino)-1-(3-metüülfenüül)propaan-1-oon (3-MMC) (*1). |
| --- | --- |

„20.

2-(metüülamino)-1-(3-metüülfenüül)propaan-1-oon (3-MMC) (*1).

*1

| 21. | 1-(3-klorofenüül)-2-(metüülamino)propaan-1-oon (3-CMC) (*1). |
| --- | --- |

21.

1-(3-klorofenüül)-2-(metüülamino)propaan-1-oon (3-CMC) (*1).

*1

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 18. veebruariks 2023. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 18. märts 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 335, 11.11.2004, lk 8.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1920/2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2103, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2004/757/JSK uute psühhoaktiivsete ainete lisamiseks uimasti määratlusse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/387/JSK (ELT L 305, 21.11.2017, lk 12).

3

(4)  
  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

4

---

OTSUSED

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/152 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/152

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/1327,

26. juuli 2022,

millega palutakse komisjonil esitada uuring, mis käsitleb liidu postiteenuste siseturu olukorda, eelkõige seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/67/EÜ kohaldamisega, ning asjakohasel juhul ettepanek uuringu tulemustest lähtuvalt

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 241,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirjasaadetiste maht on liidus alates 2008. aastast vähenenud 4,9 % aastas ja seda suundumust on kiirendanud COVID-19 pandeemiast tingitud majanduslangus; pandeemia ajal vähenes kirjasaadetiste maht aastatel 2019–2020 vahemikus 12–26 %. |
| --- | --- |

(1)

Kirjasaadetiste maht on liidus alates 2008. aastast vähenenud 4,9 % aastas ja seda suundumust on kiirendanud COVID-19 pandeemiast tingitud majanduslangus; pandeemia ajal vähenes kirjasaadetiste maht aastatel 2019–2020 vahemikus 12–26 %.

| (2) | Postipakkide kättetoimetamise teenuste maht on liidus alates 2008. aastast kasvanud hinnanguliselt 9 % aastas ning COVID-19 pandeemia on seda suundumust kiirendanud. |
| --- | --- |

(2)

Postipakkide kättetoimetamise teenuste maht on liidus alates 2008. aastast kasvanud hinnanguliselt 9 % aastas ning COVID-19 pandeemia on seda suundumust kiirendanud.

| (3) | Universaalteenuse osutamise kohustuse kulud, mis põhinevad kulude skaalal, on kirjasaadetiste turu järsu kahanemise tõttu kasvanud. |
| --- | --- |

(3)

Universaalteenuse osutamise kohustuse kulud, mis põhinevad kulude skaalal, on kirjasaadetiste turu järsu kahanemise tõttu kasvanud.

| (4) | E-kaubanduse arengu ja digiülemineku tulemusena on postiteenuste turule tulnud uusi turuosalisi, tooteid, ja teenuseid. |
| --- | --- |

(4)

E-kaubanduse arengu ja digiülemineku tulemusena on postiteenuste turule tulnud uusi turuosalisi, tooteid, ja teenuseid.

| (5) | Kõigis liikmesriikides osutatakse üleriigiliselt universaalseid postiteenuseid, kuigi kasutajate vajadused selliste teenuste osas on märkimisväärselt muutunud. |
| --- | --- |

(5)

Kõigis liikmesriikides osutatakse üleriigiliselt universaalseid postiteenuseid, kuigi kasutajate vajadused selliste teenuste osas on märkimisväärselt muutunud.

| (6) | Universaalteenuse kontseptsioon peab kajastama kasutajate muutuvaid vajadusi ning olema paindlik ja kestlik. |
| --- | --- |

(6)

Universaalteenuse kontseptsioon peab kajastama kasutajate muutuvaid vajadusi ning olema paindlik ja kestlik.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/67/EÜ (1) on oma eesmärgid osaliselt täitnud. Selleks, et direktiiv oleks tulevikukindel ja käsitleks eespool nimetatud probleeme kestlikul viisil, võib olla vaja see läbi vaadata. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/67/EÜ (1) on oma eesmärgid osaliselt täitnud. Selleks, et direktiiv oleks tulevikukindel ja käsitleks eespool nimetatud probleeme kestlikul viisil, võib olla vaja see läbi vaadata.

| (8) | Üksikasjalik analüüs, mis käsitleb liidu postiteenuste siseturu olukorda, õigustaks vajadust direktiiv 97/67/EÜ läbi vaadata, et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja muutusi kõnealusel turul, ning võimaldaks läbivaadatud direktiivi veel käimasoleva Euroopa õigusloometsükli jooksul vastu võtta, |
| --- | --- |

(8)

Üksikasjalik analüüs, mis käsitleb liidu postiteenuste siseturu olukorda, õigustaks vajadust direktiiv 97/67/EÜ läbi vaadata, et võtta arvesse tehnoloogia arengut ja muutusi kõnealusel turul, ning võimaldaks läbivaadatud direktiivi veel käimasoleva Euroopa õigusloometsükli jooksul vastu võtta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu palub komisjonil esitada uuringu, mis käsitleb liidu postiteenuste siseturu olukorda, eelkõige seoses direktiivi 97/67/EÜ kohaldamisega.

Artikkel 2

1.   Nõukogu palub, et komisjon esitaks ettepaneku, kui see on artiklis 1 osutatud uuringu tulemustest lähtuvalt asjakohane, või vastasel korral teavitataks nõukogu alternatiivsetest meetmetest, mida on vaja uuringu järel võtta.

2.   Tavakohaselt palub nõukogu komisjonil tagada, et ettepanekule on lisatud mõjuhinnang.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 26. juuli 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

J. SÍKELA

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (EÜT L 15, 21.1.1998, lk 14).

1

---

| 29.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/154

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2022/1328,

30. september 2021,

meetmete SA.32014, SA.32015, SA.32016 (2011/C) (ex 2011/NN) kohta, mida Itaalia ja Lazio maakond rakendasid äriühingu Laziomar ja selle omandaja CLNi suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 6989 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

SISUKORD

| 1. | Menetlus | 157 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Taust ja uuritavate meetmete kirjeldus | 158 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Üldine raamistik | 158 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Esialgsed lepingud | 158 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Esialgsete lepingute pikendamine | 160 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Laziomari erastamine ja uue teenuste riigihankelepingu sõlmimine | 161 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | 2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud meetmed | 161 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Käesolevas otsuses käsitletud meetmete üksikasjalik kirjeldus | 161 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Laziomari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine | 162 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.1.1. | Avalike teenuste osutamise kohustused | 162 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.1.

| 2.3.1.2. | Eelarve ja kestus | 162 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2.

| 2.3.2. | Laziomari erastamine | 164 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.2.1. | Müügimenetlus ja lõplik otsus | 165 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.1.

| 2.3.2.2. | Müügileping | 165 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.

| 2.3.2.3. | Menetlused riigi tasandil | 165 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.3.

| 2.3.3. | Lazio maakonna ja Laziomari vaheline uus teenuste riigihankeleping | 166 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.3.1. | Abisaaja | 166 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.1.

| 2.3.3.2. | Liinid | 166 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.2.

| 2.3.3.3. | Kestus | 166 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.3.

| 2.3.3.4. | Avalike teenuste osutamise kohustused | 166 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.4.

| 2.3.3.5. | Hüvitamist käsitlevad sätted ja lõplik otsus | 166 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.5.

| 2.3.4. | Sildumise eesõigus | 168 |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | 2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed | 168 |
| --- | --- | --- |

2.3.5.

| 2.4. | Rikkumismenetlus nr 2007/4609 | 168 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 3. | Menetluse algatamise ja pikendamise põhjused | 170 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Laziomari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine | 170 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Altmarki kriteeriumide täitmine ja abi olemasolu | 170 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Siseturuga kokkusobivus | 171 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Laziomari erastamine | 171 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lazio maakonna ja Laziomari vaheline uus teenuste riigihankeleping | 172 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Altmarki kriteeriumide täitmine, abi olemasolu ja siseturuga kokkusobivus | 172 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Siseturuga kokkusobivus | 172 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | Sildumise eesõigus | 172 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | 2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed | 173 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 4. | Itaalia märkused | 173 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Avalike teenuste osutamise kohustuste ja konkurentsitingimuste kohta | 173 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Laziomari erastamine | 173 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Laziomari müügihind | 173 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Menetluse läbipaistva ja mittediskrimineeriva laadi kohta | 174 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Esialgse lepingu pikendamise ja uue avaliku teenindamise lepingu vastavus Altmarki tingimustele | 174 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Sildumise eesõiguse kohta | 175 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | 2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed | 175 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ajavahemiku 2011–2019 hüvitise arvutamise eeskirjad ja CIPE direktiiviga alates 2010. aastast kehtestatud 6,5 % riskipreemia | 175 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Uue avaliku teenindamise lepingu vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta otsusele | 176 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Uue avaliku teenindamise lepingu vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta raamistikule | 176 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 5. | Hindamine | 177 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Abi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses | 177 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Laziomari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine | 177 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.1.1. | Riiklikud rahalised vahendid | 177 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.1.

| 5.1.1.2. | Valikulisus | 178 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.2.

| 5.1.1.3. | Majanduslik eelis | 178 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.3.

| 5.1.1.4. | Konkurentsile ja kaubandusele avaldatav mõju | 179 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.4.

| 5.1.1.5. | Järeldus | 179 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.5.

| 5.1.1.6. | Uus või olemasolev abi | 180 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.6.

| 5.1.2. | Laziomari äriüksusega seotud uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine | 180 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.2.1. | Esimene Altmarki kriteerium | 180 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.1.

| 5.1.2.2. | Teine Altmarki kriteerium | 187 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.2.

| 5.1.2.3. | Kolmas Altmarki kriteerium | 187 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.3.

| 5.1.2.4. | Neljas Altmarki kriteerium | 190 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.4.

| 5.1.2.5. | Järeldus | 196 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.5.

| 5.1.3. | 2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed | 196 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.3.1. | Rahaliste vahendite võimalik kasutamine laevade uuendamiseks likviidsuse tagamiseeesmärgil | 196 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1.

| 5.1.3.2. | Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused | 197 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.2.

| 5.1.3.3. | Võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks | 197 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.3.

| 5.1.4. | Järeldus abi olemasolu kohta | 198 |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

| 5.2. | Abi seaduslikkus | 198 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Abi kokkusobivus siseturuga | 198 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Kohaldatavad õigusnormid | 198 |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Üldist majandushuvi pakkuv teenus ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses | 200 |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Vajadus ülesande andmise akti järele, milles määrataks kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused ja hüvitiste väljaarvutamise meetodid | 202 |
| --- | --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Antava ülesande kestus | 203 |
| --- | --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Vastavus direktiivile 2006/111/EÜ | 203 |
| --- | --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Hüvitise summa | 204 |
| --- | --- | --- |

5.3.6.

| 5.3.7. | Sildumise eesõigus | 206 |
| --- | --- | --- |

5.3.7.

| 5.3.8. | Järeldus | 206 |
| --- | --- | --- |

5.3.8.

| 6. | Järeldus | 206 |
| --- | --- | --- |

6.

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 23. märtsil 2009, 9. detsembril 2009, 21. detsembril 2009, 6. jaanuaril 2010, 27. septembril 2010 ja 12. oktoobril 2010 sai komisjon kuus kaebust eri toetusmeetmete kohta, mida Itaalia võttis endise Tirrenia kontserni äriühingute kasuks (2). Kaebused käsitlesid avaliku teenuse hüvitist, mida maksti nendele äriühingutele pärast Itaaliaga ajavahemikuks 1989. aasta jaanuarist kuni 2008. aasta detsembrini sõlmitud esialgsete avaliku teenindamise lepingute (edaspidi „esialgsed lepingud“) lõppemist, täiendavaid toetusmeetmeid, mis kehtestati äriühingute erastamisprotsessi raames siseriiklikus õiguses, samuti teatavaid küsimusi seoses eelkõige äriühingutele Tirrenia di Navigazione SpA. (edaspidi „Tirrenia) ja Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. (edaspidi „Siremar“) antud abi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

23. märtsil 2009, 9. detsembril 2009, 21. detsembril 2009, 6. jaanuaril 2010, 27. septembril 2010 ja 12. oktoobril 2010 sai komisjon kuus kaebust eri toetusmeetmete kohta, mida Itaalia võttis endise Tirrenia kontserni äriühingute kasuks (2). Kaebused käsitlesid avaliku teenuse hüvitist, mida maksti nendele äriühingutele pärast Itaaliaga ajavahemikuks 1989. aasta jaanuarist kuni 2008. aasta detsembrini sõlmitud esialgsete avaliku teenindamise lepingute (edaspidi „esialgsed lepingud“) lõppemist, täiendavaid toetusmeetmeid, mis kehtestati äriühingute erastamisprotsessi raames siseriiklikus õiguses, samuti teatavaid küsimusi seoses eelkõige äriühingutele Tirrenia di Navigazione SpA. (edaspidi „Tirrenia) ja Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. (edaspidi „Siremar“) antud abi suhtes.

2

| (2) | 29. juulil 2010 teatas Itaalia komisjonile hüvitisest, mida Itaalia oli maksnud 2008., 2009. ja 2010. aastal äriühingule Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A. (edaspidi „Caremar“). See teade esitati uuesti 1. detsembril 2010 Caremarile 2009. ja 2010. aastal makstud hüvitise kohta. Caremarile 2008. aastal makstud hüvitist käsitleti eraldi otsuses (vt põhjendus 20). |
| --- | --- |

(2)

29. juulil 2010 teatas Itaalia komisjonile hüvitisest, mida Itaalia oli maksnud 2008., 2009. ja 2010. aastal äriühingule Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A. (edaspidi „Caremar“). See teade esitati uuesti 1. detsembril 2010 Caremarile 2009. ja 2010. aastal makstud hüvitise kohta. Caremarile 2008. aastal makstud hüvitist käsitleti eraldi otsuses (vt põhjendus 20).

| (3) | 5. oktoobril 2011 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse mitme meetme suhtes, mida Itaalia oli võtnud endise Tirrenia kontserni äriühingute kasuks (edaspidi „2011. aasta otsus“) (3). Uurimine puudutas muu hulgas hüvitist, mida oli makstud Caremarile 1. jaanuari 2009. aasta seisuga mitme mereveoliini teenindamise eest, ja mitut muud selle äriühingu suhtes rakendatud meedet (vt põhjendus 38). |
| --- | --- |

(3)

5. oktoobril 2011 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse mitme meetme suhtes, mida Itaalia oli võtnud endise Tirrenia kontserni äriühingute kasuks (edaspidi „2011. aasta otsus“) (3). Uurimine puudutas muu hulgas hüvitist, mida oli makstud Caremarile 1. jaanuari 2009. aasta seisuga mitme mereveoliini teenindamise eest, ja mitut muud selle äriühingu suhtes rakendatud meedet (vt põhjendus 38).

3

| (4) | Sel ajal teenindas Caremar merekabotaaži liine (4) Napoli lahes (Campania piirkond) ja Ponziane saarestikus (Lazio maakond). Hiljem andis Campania maakond Ponziane saarte liinid üle Lazio maakonnale eraldiseisva äriüksusena Laziomar S.p.A. nime all (edaspidi „Laziomar“) (5). Nimetatud üleandmine vormistati 1. juunil 2011 (vt põhjendused 32 ja 33). |
| --- | --- |

(4)

Sel ajal teenindas Caremar merekabotaaži liine (4) Napoli lahes (Campania piirkond) ja Ponziane saarestikus (Lazio maakond). Hiljem andis Campania maakond Ponziane saarte liinid üle Lazio maakonnale eraldiseisva äriüksusena Laziomar S.p.A. nime all (edaspidi „Laziomar“) (5). Nimetatud üleandmine vormistati 1. juunil 2011 (vt põhjendused 32 ja 33).

4

5

| (5) | 2011. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate abimeetmete kohta. |
| --- | --- |

(5)

2011. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate abimeetmete kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

| (6) | 28. septembri 2011. aasta kirjas kinnitas Itaalia oma kavatsust erastada endise Tirrenia kontserni piirkondlikud äriühingud, sealhulgas Laziomari. 26. oktoobril 2011 saatis komisjon Itaaliale erastamismenetluse kohta teabenõude. Itaalia esitas komisjoni 26. oktoobri 2011. aasta teabenõudele vastuse 30. novembril 2011. |
| --- | --- |

(6)

28. septembri 2011. aasta kirjas kinnitas Itaalia oma kavatsust erastada endise Tirrenia kontserni piirkondlikud äriühingud, sealhulgas Laziomari. 26. oktoobril 2011 saatis komisjon Itaaliale erastamismenetluse kohta teabenõude. Itaalia esitas komisjoni 26. oktoobri 2011. aasta teabenõudele vastuse 30. novembril 2011.

| (7) | 15. novembril 2011 esitas Itaalia märkused 2011. aasta otsuses käsitletud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(7)

15. novembril 2011 esitas Itaalia märkused 2011. aasta otsuses käsitletud meetmete kohta.

| (8) | 25. aprillil 2012 saatis komisjon Itaaliale erastamismenetluse kohta veel ühe teabenõude. Itaalia vastas 22. mai 2012. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

25. aprillil 2012 saatis komisjon Itaaliale erastamismenetluse kohta veel ühe teabenõude. Itaalia vastas 22. mai 2012. aasta kirjaga.

| (9) | 7. novembril 2012 laiendas komisjon uurimismenetlust muu hulgas teatavatele täiendavatele toetusmeetmetele, mida Lazio maakond oli võimaldanud Laziomarile avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitise kujul uue avaliku teenindamise lepingu alusel. Komisjon võttis selle otsuse muudetud versiooni vastu 19. detsembril 2012 (edaspidi „2012. aasta otsus“) (6). |
| --- | --- |

(9)

7. novembril 2012 laiendas komisjon uurimismenetlust muu hulgas teatavatele täiendavatele toetusmeetmetele, mida Lazio maakond oli võimaldanud Laziomarile avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitise kujul uue avaliku teenindamise lepingu alusel. Komisjon võttis selle otsuse muudetud versiooni vastu 19. detsembril 2012 (edaspidi „2012. aasta otsus“) (6).

6

| (10) | 2012. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate meetmete kohta. |
| --- | --- |

(10)

2012. aasta otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused uuritavate meetmete kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

| (11) | 11. detsembril 2012 esitas Itaalia oma märkused. |
| --- | --- |

(11)

11. detsembril 2012 esitas Itaalia oma märkused.

| (12) | 25. jaanuaril 2018, 29. märtsil 2018, 31. augustil 2018, 4. märtsil 2019, 15. aprillil 2020, 9. ja 26. veebruaril 2021 palus komisjon Itaalialt lisateavet. Itaalia esitas lisateavet 26. aprillil 2018, 8. ja 31. mail 2018, 2. novembril 2018, 11. detsembril 2018, 30. aprillil 2019, 22. juunil 2020, 22. veebruaril 2021 ja 17. märtsil 2021. |
| --- | --- |

(12)

25. jaanuaril 2018, 29. märtsil 2018, 31. augustil 2018, 4. märtsil 2019, 15. aprillil 2020, 9. ja 26. veebruaril 2021 palus komisjon Itaalialt lisateavet. Itaalia esitas lisateavet 26. aprillil 2018, 8. ja 31. mail 2018, 2. novembril 2018, 11. detsembril 2018, 30. aprillil 2019, 22. juunil 2020, 22. veebruaril 2021 ja 17. märtsil 2021.

| (13) | Käesolev otsus puudutab üksnes võimalikku abi Laziomarile, nagu on täpsustatud punktis 2.3. Kõiki ülejäänud meetmeid, mida käsitletakse 2011. ja 2012. aasta otsustes, uuritakse juhtumite SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 raames eraldi ning seetõttu ei kuulu need käesoleva otsuse kohaldamisalasse. Eelkõige puudutavad need ülejäänud meetmed endise Tirrenia kontserni teisi äriühinguid. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev otsus puudutab üksnes võimalikku abi Laziomarile, nagu on täpsustatud punktis 2.3. Kõiki ülejäänud meetmeid, mida käsitletakse 2011. ja 2012. aasta otsustes, uuritakse juhtumite SA.32014, SA.32015 ja SA.32016 raames eraldi ning seetõttu ei kuulu need käesoleva otsuse kohaldamisalasse. Eelkõige puudutavad need ülejäänud meetmed endise Tirrenia kontserni teisi äriühinguid.

2.   TAUST JA UURITAVATE MEETMETE KIRJELDUS

TAUST JA UURITAVATE MEETMETE KIRJELDUS

2.1.   Üldine raamistik

Üldine raamistik

2.1.1.   Esialgsed lepingud

Esialgsed lepingud

| (14) | Tirrenia kontserni omanik oli pikka aega äriühingu Fintecna (7) kaudu Itaalia ning alguses kuulus kontserni kuus äriühingut, nimelt Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Need äriühingud osutasid mereveoteenuseid Itaaliaga 1991. aastal sõlmitud eraldi avaliku teenindamise lepingute alusel, mis kehtisid kakskümmend aastat ajavahemikus 1989. aasta jaanuarist 2008. aasta detsembrini (edaspidi „esialgsed lepingud“). Äriühingule Fintecna kuulus 100 % äriühingu Tirrenia aktsiakapitalist, Tirreniale omakorda kuulusid piirkondlikud äriühingud Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar. 2004. aastal ühendati Tirreniaga Adriatica, kes teenindas mitut mereveoliini Itaalia ja vastavalt Albaania, Horvaatia, Kreeka ja Montenegro vahel. |
| --- | --- |

(14)

Tirrenia kontserni omanik oli pikka aega äriühingu Fintecna (7) kaudu Itaalia ning alguses kuulus kontserni kuus äriühingut, nimelt Tirrenia, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar ja Toremar. Need äriühingud osutasid mereveoteenuseid Itaaliaga 1991. aastal sõlmitud eraldi avaliku teenindamise lepingute alusel, mis kehtisid kakskümmend aastat ajavahemikus 1989. aasta jaanuarist 2008. aasta detsembrini (edaspidi „esialgsed lepingud“). Äriühingule Fintecna kuulus 100 % äriühingu Tirrenia aktsiakapitalist, Tirreniale omakorda kuulusid piirkondlikud äriühingud Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar. 2004. aastal ühendati Tirreniaga Adriatica, kes teenindas mitut mereveoliini Itaalia ja vastavalt Albaania, Horvaatia, Kreeka ja Montenegro vahel.

7

| (15) | Nende esialgsete lepingute eesmärk oli tagada peamiselt Mandri-Itaalia ning Sitsiilia ja Sardiinia, samuti väiksemate Itaalia saarte vahelise mereveo teenuste regulaarne ja usaldusväärne osutamine. Selleks andis Itaalia rahalist abi toetustena, mis maksti otse igale Tirrenia kontserni äriühingule. |
| --- | --- |

(15)

Nende esialgsete lepingute eesmärk oli tagada peamiselt Mandri-Itaalia ning Sitsiilia ja Sardiinia, samuti väiksemate Itaalia saarte vahelise mereveo teenuste regulaarne ja usaldusväärne osutamine. Selleks andis Itaalia rahalist abi toetustena, mis maksti otse igale Tirrenia kontserni äriühingule.

| (16) | 1. juunil 2011 hakkas Laziomar teenindama mitut merekabotaaži liini Lazio maakonna ja väiksemate naabersaarte vahel (vt põhjendus 33). Täpsed asjaomased liinid on nimetatud põhjenduses 43. |
| --- | --- |

(16)

1. juunil 2011 hakkas Laziomar teenindama mitut merekabotaaži liini Lazio maakonna ja väiksemate naabersaarte vahel (vt põhjendus 33). Täpsed asjaomased liinid on nimetatud põhjenduses 43.

| (17) | 6. augustil 1999 otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses abiga, mida maksti esialgsete lepingute alusel kuuele tollal Tirrenia kontserni moodustanud äriühingule. |
| --- | --- |

(17)

6. augustil 1999 otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse seoses abiga, mida maksti esialgsete lepingute alusel kuuele tollal Tirrenia kontserni moodustanud äriühingule.

| (18) | Uurimise käigus taotles Itaalia, et Tirrenia kontserni juhtumi uurimine eraldataks osadeks, et teha esmajärjekorras Tirreniat puudutav lõppotsus. Taotlust põhjendati Itaalia plaaniga jätkata kontserni erastamist, alustades Tirreniast, ja tema kavatsusega kiirendada nimetatud protsessi seoses selle äriühinguga. |
| --- | --- |

(18)

Uurimise käigus taotles Itaalia, et Tirrenia kontserni juhtumi uurimine eraldataks osadeks, et teha esmajärjekorras Tirreniat puudutav lõppotsus. Taotlust põhjendati Itaalia plaaniga jätkata kontserni erastamist, alustades Tirreniast, ja tema kavatsusega kiirendada nimetatud protsessi seoses selle äriühinguga.

| (19) | Komisjon otsustas tulla vastu Itaalia taotlusele ja peatas oma otsusega 2001/851/EÜ (8) (edaspidi „2001. aasta otsus“) algatatud menetluse äriühingule Tirrenia antud abi suhtes. Abi tunnistati siseturuga kokkusobivaks tingimusel, et Itaalia võtab teatavad kohustused. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon otsustas tulla vastu Itaalia taotlusele ja peatas oma otsusega 2001/851/EÜ (8) (edaspidi „2001. aasta otsus“) algatatud menetluse äriühingule Tirrenia antud abi suhtes. Abi tunnistati siseturuga kokkusobivaks tingimusel, et Itaalia võtab teatavad kohustused.

8

| (20) | Oma otsusega 2005/163/EÜ (9) (edaspidi „2004. aasta otsus“) tunnistas komisjon Itaalia poolt Tirrenia kontserni muudele äriühingutele kui Tirrenia makstud hüvitise osaliselt siseturuga kokkusobivaks, tingimusel et Itaalia ametiasutused täidavad mitu kohustust, ja osaliselt siseturuga kokkusobimatuks. Otsus põhines 1992.–2001. aasta raamatupidamisandmetel ja sisaldas teatavaid tingimusi, mille eesmärk oli tagada hüvitise kokkusobivus siseturuga kogu esialgsete lepingute kehtivuse ajal. |
| --- | --- |

(20)

Oma otsusega 2005/163/EÜ (9) (edaspidi „2004. aasta otsus“) tunnistas komisjon Itaalia poolt Tirrenia kontserni muudele äriühingutele kui Tirrenia makstud hüvitise osaliselt siseturuga kokkusobivaks, tingimusel et Itaalia ametiasutused täidavad mitu kohustust, ja osaliselt siseturuga kokkusobimatuks. Otsus põhines 1992.–2001. aasta raamatupidamisandmetel ja sisaldas teatavaid tingimusi, mille eesmärk oli tagada hüvitise kokkusobivus siseturuga kogu esialgsete lepingute kehtivuse ajal.

9

| (21) | 4. märtsi 2009. aasta otsusega liidetud kohtuasjades T-265/04, T-292/04 ja T-504/04 (10) (edaspidi „2009. aasta kohtuotsus“) tühistas Üldkohus 2004. aasta otsuse. |
| --- | --- |

(21)

4. märtsi 2009. aasta otsusega liidetud kohtuasjades T-265/04, T-292/04 ja T-504/04 (10) (edaspidi „2009. aasta kohtuotsus“) tühistas Üldkohus 2004. aasta otsuse.

10

| (22) | Oma otsusega (EL) 2018/261 (11) (edaspidi „2014. aasta otsus“) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse mitmesuguste meetmete suhtes, mida Sardiinia maakond oli võtnud äriühingu Saremar kasuks. 2017. aastal jättis Üldkohus rahuldamata kaebuse, mille Saremar ja Sardiinia maakond selle otsuse peale esitasid (12). |
| --- | --- |

(22)

Oma otsusega (EL) 2018/261 (11) (edaspidi „2014. aasta otsus“) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse mitmesuguste meetmete suhtes, mida Sardiinia maakond oli võtnud äriühingu Saremar kasuks. 2017. aastal jättis Üldkohus rahuldamata kaebuse, mille Saremar ja Sardiinia maakond selle otsuse peale esitasid (12).

11

12

| (23) | Oma otsusega (EL) 2020/1411 (13) (edaspidi „2020. aasta otsus Tirrenia kontserni kohta“) lõpetas komisjon muid Tirrenia kontserni äriühinguid (v.a Tirrenia) käsitleva uurimise, mis hõlmas ajavahemikku 1992–2008. Komisjon jõudis järeldusele, et merekabotaaži teenuste osutamiseks antud abi kujutas endast olemasolevat abi, samas kui suurem osa rahvusvaheliste meretransporditeenuste osutamiseks antud abist oli kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistikuga (14) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2011. aasta raamistik“). |
| --- | --- |

(23)

Oma otsusega (EL) 2020/1411 (13) (edaspidi „2020. aasta otsus Tirrenia kontserni kohta“) lõpetas komisjon muid Tirrenia kontserni äriühinguid (v.a Tirrenia) käsitleva uurimise, mis hõlmas ajavahemikku 1992–2008. Komisjon jõudis järeldusele, et merekabotaaži teenuste osutamiseks antud abi kujutas endast olemasolevat abi, samas kui suurem osa rahvusvaheliste meretransporditeenuste osutamiseks antud abist oli kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistikuga (14) (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2011. aasta raamistik“).

13

14

| (24) | Oma otsusega (EL) 2020/1412 (15) (edaspidi „2020. aasta otsus Tirrenia/CINi kohta“) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses Tirreniale ja selle omandajale CINile ajavahemikul 2009–2020 antud abiga. |
| --- | --- |

(24)

Oma otsusega (EL) 2020/1412 (15) (edaspidi „2020. aasta otsus Tirrenia/CINi kohta“) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses Tirreniale ja selle omandajale CINile ajavahemikul 2009–2020 antud abiga.

15

| (25) | Oma otsusega (EL) 2021/4268 (16) ja otsusega (EL) 2021/4271 (17) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses Siremarile ja Toremarile ning nende omandajatele alates 2009. aastast antud abiga. |
| --- | --- |

(25)

Oma otsusega (EL) 2021/4268 (16) ja otsusega (EL) 2021/4271 (17) lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses Siremarile ja Toremarile ning nende omandajatele alates 2009. aastast antud abiga.

16

17

2.1.2.   Esialgsete lepingute pikendamine

Esialgsete lepingute pikendamine

| (26) | 30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduse nr 207 (mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14) artiklis 26 sätestati, et esialgseid lepinguid (sealhulgas Laziomari suhtes kohaldatavat lepingut), mis pidid esialgu kehtima kuni 31. detsembrini 2008, pikendatakse ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2009. |
| --- | --- |

(26)

30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduse nr 207 (mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14) artiklis 26 sätestati, et esialgseid lepinguid (sealhulgas Laziomari suhtes kohaldatavat lepingut), mis pidid esialgu kehtima kuni 31. detsembrini 2008, pikendatakse ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2009.

| (27) | 25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduse nr 135 (mis muudeti 20. novembri 2009. aasta seaduseks nr 166 (edaspidi „2009. aasta seadus“)) artiklis 19b sätestati, et seoses Tirrenia kontserni äriühingute erastamisega loobub emaettevõtja Tirrenia osalusest piirkondlikes äriühingutes (v.a Siremar) ilma mis tahes tasuta järgmiselt:






  a) | Caremar antakse esialgu üle Campania maakonnale. Seejärel annab Campania maakond Lazio maakonnale üle Caremari äriüksuse, kes korraldab Laziomari nime all eraldiseisva äriüksusena ühenduse pidamist Ponziane saartega; |
| --- | --- | --- |

(27)

25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduse nr 135 (mis muudeti 20. novembri 2009. aasta seaduseks nr 166 (edaspidi „2009. aasta seadus“)) artiklis 19b sätestati, et seoses Tirrenia kontserni äriühingute erastamisega loobub emaettevõtja Tirrenia osalusest piirkondlikes äriühingutes (v.a Siremar) ilma mis tahes tasuta järgmiselt:

a)

Caremar antakse esialgu üle Campania maakonnale. Seejärel annab Campania maakond Lazio maakonnale üle Caremari äriüksuse, kes korraldab Laziomari nime all eraldiseisva äriüksusena ühenduse pidamist Ponziane saartega;

| b) | Saremar antakse üle Sardiinia maakonnale ning |
| --- | --- |

b)

Saremar antakse üle Sardiinia maakonnale ning

| c) | Toremar antakse üle Toscana maakonnale. |
| --- | --- |

c)

Toremar antakse üle Toscana maakonnale.

| (28) | Ühtlasi oli 2009. aasta seaduses sätestatud, et Itaalia ning Tirrenia ja Siremar lepivad 31. detsembriks 2009 kokku uutes lepingutes. Samuti kavatseti piirkondlike liinide teenindamine kinnitada avaliku teenindamise lepingute projektides, milles vastavalt Saremar ja Toremar lepivad Sardiinia ja Toscana maakonnaga kokku 31. detsembriks 2009 ning Caremar ja Laziomar Campania ja Lazio lepivad piirkondliku omavalitsusega kokku 28. veebruariks 2010. Uute lepingute / avaliku teenindamise lepingute projektide suhtes pidi välja kuulutatama hankemenetlus äriühingute endi osalusel ja pärast kõigi nende äriühingute erastamise elluviimist kavatseti need ostjatega allkirjastada (18). |
| --- | --- |

(28)

Ühtlasi oli 2009. aasta seaduses sätestatud, et Itaalia ning Tirrenia ja Siremar lepivad 31. detsembriks 2009 kokku uutes lepingutes. Samuti kavatseti piirkondlike liinide teenindamine kinnitada avaliku teenindamise lepingute projektides, milles vastavalt Saremar ja Toremar lepivad Sardiinia ja Toscana maakonnaga kokku 31. detsembriks 2009 ning Caremar ja Laziomar Campania ja Lazio lepivad piirkondliku omavalitsusega kokku 28. veebruariks 2010. Uute lepingute / avaliku teenindamise lepingute projektide suhtes pidi välja kuulutatama hankemenetlus äriühingute endi osalusel ja pärast kõigi nende äriühingute erastamise elluviimist kavatseti need ostjatega allkirjastada (18).

18

| (29) | Selleks pikendati 2009. aasta seadusega esialgsete lepingute (sealhulgas Caremari suhtes kohaldatava lepingu) kehtivust alates 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010. |
| --- | --- |

(29)

Selleks pikendati 2009. aasta seadusega esialgsete lepingute (sealhulgas Caremari suhtes kohaldatava lepingu) kehtivust alates 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010.

| (30) | 2009. aasta seadusega kehtestati ka teenuste osutamise eest makstava iga-aastase hüvitise ülemmäärad kehtivusega alates 2010. aastast (nii pikendatud esialgsete lepingute alusel kui ka uute lepingute ja avaliku teenindamise lepingute alusel), kokku 184 942 251 eurot järgmiselt.

  Tabel 1


  Alates 2010. aastast kehtivad hüvitise ülemmäärad







  Äriühing | Iga-aastane maksimumhüvitis (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Tirrenia | 72 685 642 |
| Siremar | 55 694 895 |
| Saremar | 13 686 441 |
| Toremar | 13 005 441 |
| Caremar | 29 869 832  (19) |

(30)

2009. aasta seadusega kehtestati ka teenuste osutamise eest makstava iga-aastase hüvitise ülemmäärad kehtivusega alates 2010. aastast (nii pikendatud esialgsete lepingute alusel kui ka uute lepingute ja avaliku teenindamise lepingute alusel), kokku 184 942 251 eurot järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Alates 2010. aastast kehtivad hüvitise ülemmäärad

Alates 2010. aastast kehtivad hüvitise ülemmäärad

Äriühing

Iga-aastane maksimumhüvitis (EUR)

Tirrenia

72 685 642

Siremar

55 694 895

Saremar

13 686 441

Toremar

13 005 441

Caremar

29 869 832  (19)

19

| (31) | 1. oktoobri 2010. aasta seaduse nr 163 (millega muudeti 5. augusti 2010. aasta dekreet-seadust nr 125, edaspidi „2010. aasta seadus“) artiklis 1 sätestati esialgsete lepingute täiendav pikendamine alates 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni, mis toimus vastavalt 19. juulil 2012 ja 31. juulil 2012. |
| --- | --- |

(31)

1. oktoobri 2010. aasta seaduse nr 163 (millega muudeti 5. augusti 2010. aasta dekreet-seadust nr 125, edaspidi „2010. aasta seadus“) artiklis 1 sätestati esialgsete lepingute täiendav pikendamine alates 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni, mis toimus vastavalt 19. juulil 2012 ja 31. juulil 2012.

| (32) | Tuginedes 2009. aasta seaduse artikli 19b sätetele, asutas Lazio maakond 1. detsembril 2010 maakondliku seadusega nr 2/2010 piirkondlike merekabotaaži teenuste osutamiseks aktsiaseltsi nimega Laziomar, et omandada ja seejärel erastada Ponziane saarte liine teenindanud Caremari äriüksus. |
| --- | --- |

(32)

Tuginedes 2009. aasta seaduse artikli 19b sätetele, asutas Lazio maakond 1. detsembril 2010 maakondliku seadusega nr 2/2010 piirkondlike merekabotaaži teenuste osutamiseks aktsiaseltsi nimega Laziomar, et omandada ja seejärel erastada Ponziane saarte liine teenindanud Caremari äriüksus.

| (33) | 7. märtsil 2011 müüs Caremar oma Ponziane saarte liine teenindanud äriüksuse Laziomarile. Laziomar alustas liinide teenindamist 1. juunil 2011. |
| --- | --- |

(33)

7. märtsil 2011 müüs Caremar oma Ponziane saarte liine teenindanud äriüksuse Laziomarile. Laziomar alustas liinide teenindamist 1. juunil 2011.

| (34) | Vastavalt Lazio maakonna 28. oktoobri 2011. aasta dekreedile nr 508 (edaspidi „Lazio dekreet“) anti välja suunised Laziomari erastamisprotsessi kohta, mis olid seotud Ponziane saarte liinide uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimisega. |
| --- | --- |

(34)

Vastavalt Lazio maakonna 28. oktoobri 2011. aasta dekreedile nr 508 (edaspidi „Lazio dekreet“) anti välja suunised Laziomari erastamisprotsessi kohta, mis olid seotud Ponziane saarte liinide uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimisega.

| (35) | Lisaks kehtestas Lazio maakond 24. detsembri 2012. aasta seaduse nr 228 kohase nn sildlepingu alusel Laziomarile kohustuse tagada Ponziane saarte liinide käigushoidmine samadel tingimustel kuni Laziomari erastamiseni. Asjaomane leping allkirjastati 12. veebruaril 2013 ja see kehtis kuni Laziomari erastamiseni. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks kehtestas Lazio maakond 24. detsembri 2012. aasta seaduse nr 228 kohase nn sildlepingu alusel Laziomarile kohustuse tagada Ponziane saarte liinide käigushoidmine samadel tingimustel kuni Laziomari erastamiseni. Asjaomane leping allkirjastati 12. veebruaril 2013 ja see kehtis kuni Laziomari erastamiseni.

2.1.3.   Laziomari erastamine ja uue teenuste riigihankelepingu sõlmimine

Laziomari erastamine ja uue teenuste riigihankelepingu sõlmimine

| (36) | 2012. aasta veebruaris kuulutati välja pakkumismenetlus (vt punkt 2.3.2), et leida ostja Laziomarile, kes oli seotud uue avaliku teenindamise lepinguga mereveoteenuste osutamiseks kümne aasta jooksul avaliku teenuse hüvitise eest. |
| --- | --- |

(36)

2012. aasta veebruaris kuulutati välja pakkumismenetlus (vt punkt 2.3.2), et leida ostja Laziomarile, kes oli seotud uue avaliku teenindamise lepinguga mereveoteenuste osutamiseks kümne aasta jooksul avaliku teenuse hüvitise eest.

| (37) | Pärast pakkumismenetluses eduka pakkumuse tegemist sai Laziomari uueks omanikuks Compagnia Laziale di Navigazione S.r.l. (edaspidi „CLN“). Lazio maakonna ja CLNi vaheline müügileping allkirjastati 30. detsembril 2013. 15. jaanuaril 2014 allkirjastasid Lazio maakond ja Laziomar uue teenuste riigihankelepingu Ponziane saarestikus mereveoteenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

(37)

Pärast pakkumismenetluses eduka pakkumuse tegemist sai Laziomari uueks omanikuks Compagnia Laziale di Navigazione S.r.l. (edaspidi „CLN“). Lazio maakonna ja CLNi vaheline müügileping allkirjastati 30. detsembril 2013. 15. jaanuaril 2014 allkirjastasid Lazio maakond ja Laziomar uue teenuste riigihankelepingu Ponziane saarestikus mereveoteenuste osutamiseks.

2.2.   2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud meetmed

2011. ja 2012. aasta otsuses käsitletud meetmed

| (38) | 2011. ja 2012. aasta otsusega algatatud ametlikus uurimismenetluses hinnati järgmisi meetmeid:






  a) | hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest pikendatud esialgsete lepingute alusel (1. meede); |
| --- | --- | --- |

(38)

2011. ja 2012. aasta otsusega algatatud ametlikus uurimismenetluses hinnati järgmisi meetmeid:

a)

hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest pikendatud esialgsete lepingute alusel (1. meede);

1. meede

| b) | Tirrenia ja Siremari päästmisabi võimalik väärkasutamine (2. meede); |
| --- | --- |

b)

Tirrenia ja Siremari päästmisabi võimalik väärkasutamine (2. meede);

2. meede

| c) | endise Tirrenia kontserni (20) äriühingute erastamine (3. meede); |
| --- | --- |

c)

endise Tirrenia kontserni (20) äriühingute erastamine (3. meede);

20

3. meede

| d) | uute lepingute / avaliku teenindamise lepingute alusel makstud hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest (4. meede); |
| --- | --- |

d)

uute lepingute / avaliku teenindamise lepingute alusel makstud hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest (4. meede);

4. meede

| e) | sildumise eesõigus (5. meede); |
| --- | --- |

e)

sildumise eesõigus (5. meede);

5. meede

| f) | meetmed, mis olid sätestatud 2010. aasta seaduses, millega muudeti dekreet-seadust nr 125/2010 (6. meede); |
| --- | --- |

f)

meetmed, mis olid sätestatud 2010. aasta seaduses, millega muudeti dekreet-seadust nr 125/2010 (6. meede);

6. meede

| g) | lisameetmed, mis Sardiinia maakond võttis Saremari kasuks (7. meede); |
| --- | --- |

g)

lisameetmed, mis Sardiinia maakond võttis Saremari kasuks (7. meede);

7. meede

| (39) | Oma 2014. aasta otsusega lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses meetmetega, mille Sardiinia maakond võttis Saremari kasuks eespool viidatud 7. meetmena, välja arvatud üks meede (21). |
| --- | --- |

(39)

Oma 2014. aasta otsusega lõpetas komisjon ametliku uurimismenetluse seoses meetmetega, mille Sardiinia maakond võttis Saremari kasuks eespool viidatud 7. meetmena, välja arvatud üks meede (21).

21

2.3.   Käesolevas otsuses käsitletud meetmete üksikasjalik kirjeldus

Käesolevas otsuses käsitletud meetmete üksikasjalik kirjeldus

| (40) | Käesolevas otsuses käsitletakse ainult põhjenduses 38 loetletud 1., 3., 4., 5. ja 6. meedet, niivõrd kui need hõlmavad Laziomari ja CLNi. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt järgmistes punktides. |
| --- | --- |

(40)

Käesolevas otsuses käsitletakse ainult põhjenduses 38 loetletud 1., 3., 4., 5. ja 6. meedet, niivõrd kui need hõlmavad Laziomari ja CLNi. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt järgmistes punktides.

2.3.1.   Laziomari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine

Laziomari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine

2.3.1.1.   Avalike teenuste osutamise kohustused

Avalike teenuste osutamise kohustused

| (41) | Caremariga sõlmitud esialgse lepingu artiklis 1 nähti ette viie aasta plaanid, milles täpsustatakse teenindatavad sadamad, kasutatavate laevade tüüp ning Caremarile (ja hiljem, kui Ponziane liinid 1. juunil 2011 Lazio maakonnale üle anti, Laziomarile) ülesandeks tehtud teenuste nõutav sagedus. |
| --- | --- |

(41)

Caremariga sõlmitud esialgse lepingu artiklis 1 nähti ette viie aasta plaanid, milles täpsustatakse teenindatavad sadamad, kasutatavate laevade tüüp ning Caremarile (ja hiljem, kui Ponziane liinid 1. juunil 2011 Lazio maakonnale üle anti, Laziomarile) ülesandeks tehtud teenuste nõutav sagedus.

| (42) | Itaalia sõnul käsitleb viimane (sel ajal) ametlikult heaks kiidetud Caremari viie aasta plaan aastaid 2000–2004, kusjuures 2005.–2008. aasta plaan küll koostati, kuid pädevad ministeeriumid ei ole seda kunagi ametlikult heaks kiitnud. Selle asemel on valitsus võtnud vastu juhtumipõhiseid otsuseid, et viia teenused paremini vastavusse kohalike kogukondade vajadustega, tegemata samas avalike teenuste osutamise süsteemis olulisi muudatusi. |
| --- | --- |

(42)

Itaalia sõnul käsitleb viimane (sel ajal) ametlikult heaks kiidetud Caremari viie aasta plaan aastaid 2000–2004, kusjuures 2005.–2008. aasta plaan küll koostati, kuid pädevad ministeeriumid ei ole seda kunagi ametlikult heaks kiitnud. Selle asemel on valitsus võtnud vastu juhtumipõhiseid otsuseid, et viia teenused paremini vastavusse kohalike kogukondade vajadustega, tegemata samas avalike teenuste osutamise süsteemis olulisi muudatusi.

| (43) | Esialgse lepingu alusel, mida pikendati põhjendustes 26–33 nimetatud hilisemate õigusaktidega, teenindas Laziomar aasta ringi järgmisi liine:






  — | liinil Ponza–Formia (liin T1) teenindas Laziomar ainsat ühendust sellel liinil. Laziomar tagas kaks igapäevast segaveoteenust (reisijad, sõidukid ja kaubad). Kell 05.30 saarelt välja sõitnud laev tagas elanikele ühenduse mandriga õppima ja tööle sõitmiseks ning päeva viimane tagasisõit saarele väljus kell 17.30; |
| --- | --- | --- |

(43)

Esialgse lepingu alusel, mida pikendati põhjendustes 26–33 nimetatud hilisemate õigusaktidega, teenindas Laziomar aasta ringi järgmisi liine:

—

liinil Ponza–Formia (liin T1) teenindas Laziomar ainsat ühendust sellel liinil. Laziomar tagas kaks igapäevast segaveoteenust (reisijad, sõidukid ja kaubad). Kell 05.30 saarelt välja sõitnud laev tagas elanikele ühenduse mandriga õppima ja tööle sõitmiseks ning päeva viimane tagasisõit saarele väljus kell 17.30;

liin T1

| — | liinil Ponza–Formia (liin A2); Laziomar teenindas ka ainsat reisijateveo kiirliini, mis pakkus üht ühendust päevas, ja hoidis laeva öösel saarel; |
| --- | --- |

—

liinil Ponza–Formia (liin A2); Laziomar teenindas ka ainsat reisijateveo kiirliini, mis pakkus üht ühendust päevas, ja hoidis laeva öösel saarel;

liin A2

| — | liinil Anzio–Ponza (liin A1) tagas Laziomar kõrghooajal esmaspäevast laupäevani kord päevas reisijateveo kiirliini teenuse. Pühapäeviti ja pühade ajal teenuse sagedust aga suurendati ning see oli põhjendatud sotsiaalse ja majandusliku arengu kaalutlustel (eelkõige seetõttu, et turism on põhimõtteliselt saare ainus sissetulekuallikas). Kõrghooajal pakkus samal liinil reisijateveo kiirliini teenust ka üks konkurent – Vetor; |
| --- | --- |

—

liinil Anzio–Ponza (liin A1) tagas Laziomar kõrghooajal esmaspäevast laupäevani kord päevas reisijateveo kiirliini teenuse. Pühapäeviti ja pühade ajal teenuse sagedust aga suurendati ning see oli põhjendatud sotsiaalse ja majandusliku arengu kaalutlustel (eelkõige seetõttu, et turism on põhimõtteliselt saare ainus sissetulekuallikas). Kõrghooajal pakkus samal liinil reisijateveo kiirliini teenust ka üks konkurent – Vetor;

liin A1

| — | liinil Ventotene–Formia (liin T2) tagas Laziomar aasta ringi igapäevase segaveoteenuse. Tegemist oli ainukese aastaringset regulaarset reisijate-, sõidukite- ja kaubavedu pakkuva ühendusega; |
| --- | --- |

—

liinil Ventotene–Formia (liin T2) tagas Laziomar aasta ringi igapäevase segaveoteenuse. Tegemist oli ainukese aastaringset regulaarset reisijate-, sõidukite- ja kaubavedu pakkuva ühendusega;

liin T2

| — | liinil Ventotene–Formia (liin A3) teenindas Laziomar ka ainsat kiirlaevaühendust. Kiirlaev väljus kell 06.45, nii et elanikel oli võimalus sõita mandrile tööle või õppima, ning jäi ööseks saarele, et tagada püsiv ühendus, kui tekib meditsiiniline hädaolukord. |
| --- | --- |

—

liinil Ventotene–Formia (liin A3) teenindas Laziomar ka ainsat kiirlaevaühendust. Kiirlaev väljus kell 06.45, nii et elanikel oli võimalus sõita mandrile tööle või õppima, ning jäi ööseks saarele, et tagada püsiv ühendus, kui tekib meditsiiniline hädaolukord.

liin A3

2.3.1.2.   Eelarve ja kestus

Eelarve ja kestus

| (44) | Tabelis 2 on esitatud iga-aastane hüvitis, mida Itaalia maksis Laziomarile ajavahemikul 2011–2013.

  Tabel 2


  Aastatel 2011–2013 makstud hüvitis







  Aasta | Makstud hüvitis (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | 8 601 187 |
| 2012 | 13 780 506 |
| 2013 | 12 696 006 |

(44)

Tabelis 2 on esitatud iga-aastane hüvitis, mida Itaalia maksis Laziomarile ajavahemikul 2011–2013.

Tabel 2

Tabel 2

Aastatel 2011–2013 makstud hüvitis

Aastatel 2011–2013 makstud hüvitis

Aasta

Makstud hüvitis (EUR)

2011

8 601 187

2012

13 780 506

2013

12 696 006

| (45) | Esialgse lepinguga nähakse ette avaliku teenuse eest iga-aastase hüvitise maksmine järgmiselt: esimene ettemakse tehakse iga aasta märtsis ja see vastab 70 %-le eelmisel aastal makstud hüvitisest. Teine makse, mis tehakse juunis, võrdub 20 %ga hüvitisest. Makstud summade ning jooksva aasta tegevuskulude ja tulude vahe on jääksumma, mis makstakse välja 30. novembriks. Kui selgub, et Laziomar on saanud osutatud teenuste netokuludest suurema summa (tulu miinus kahjum), peab Laziomar esialgse lepingu kohaselt vahe tagasi maksma. (22) |
| --- | --- |

(45)

Esialgse lepinguga nähakse ette avaliku teenuse eest iga-aastase hüvitise maksmine järgmiselt: esimene ettemakse tehakse iga aasta märtsis ja see vastab 70 %-le eelmisel aastal makstud hüvitisest. Teine makse, mis tehakse juunis, võrdub 20 %ga hüvitisest. Makstud summade ning jooksva aasta tegevuskulude ja tulude vahe on jääksumma, mis makstakse välja 30. novembriks. Kui selgub, et Laziomar on saanud osutatud teenuste netokuludest suurema summa (tulu miinus kahjum), peab Laziomar esialgse lepingu kohaselt vahe tagasi maksma. (22)

22

–   Aastatel 2011–2013 makstud hüvitis

| (46) | Presidendi 1. juuni 1979. aasta dekreedis nr 501 (edaspidi „dekreet nr 501/79“) on sätestatud mitmesugused elemendid (tulud ja kulud), mida arvestatakse avalike mereveoteenuste osutajatele makstava toetuse arvutamisel. Lisaks nähti 5. detsembri 1986. aasta seadusega nr 856 (edaspidi „seadus nr 856/86“) ette teatavate muudatuste tegemine Itaalia avalike mereveoteenuste osutamise kohustuste süsteemis. Mis puudutab ühendusi väiksemate ja suuremate saartega, siis muudeti selle artikliga 11 avaliku teenuse hüvitise arvutamise kriteeriume. Toetus tuli arvutada keskmiste ja objektiivsete parameetrite alusel kindlaksmääratud tulude ja teenuse kulude vahe põhjal ning see pidi sisaldama investeeritud kapitalilt saadavat mõistlikku tulu. Artiklis 11 on ette nähtud ka see, et avaliku teenindamise lepingud peavad sisaldama subsideeritud liinide loetelu, sagedust ja kasutatavate laevade tüüpe. Toetused pidid heaks kiitma vastutavad ministrid. Presidendi dekreedis nr 501/79 ja seaduses nr 856/86 sätestatud põhimõtted kajastusid esialgsetes lepingutes. |
| --- | --- |

(46)

Presidendi 1. juuni 1979. aasta dekreedis nr 501 (edaspidi „dekreet nr 501/79“) on sätestatud mitmesugused elemendid (tulud ja kulud), mida arvestatakse avalike mereveoteenuste osutajatele makstava toetuse arvutamisel. Lisaks nähti 5. detsembri 1986. aasta seadusega nr 856 (edaspidi „seadus nr 856/86“) ette teatavate muudatuste tegemine Itaalia avalike mereveoteenuste osutamise kohustuste süsteemis. Mis puudutab ühendusi väiksemate ja suuremate saartega, siis muudeti selle artikliga 11 avaliku teenuse hüvitise arvutamise kriteeriume. Toetus tuli arvutada keskmiste ja objektiivsete parameetrite alusel kindlaksmääratud tulude ja teenuse kulude vahe põhjal ning see pidi sisaldama investeeritud kapitalilt saadavat mõistlikku tulu. Artiklis 11 on ette nähtud ka see, et avaliku teenindamise lepingud peavad sisaldama subsideeritud liinide loetelu, sagedust ja kasutatavate laevade tüüpe. Toetused pidid heaks kiitma vastutavad ministrid. Presidendi dekreedis nr 501/79 ja seaduses nr 856/86 sätestatud põhimõtted kajastusid esialgsetes lepingutes.

| (47) | Alates 2010. aastast on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstavat hüvitist kindlaks määratud uue metoodika abil, mis on sätestatud CIPE (23)9. novembri 2007. aasta direktiivis „Avalike teenuste osutamise kohustuste kindlaksmääramise kriteeriumid ja tariifidünaamika üldist huvi pakkuvas merekabotaaži sektoris“ (edaspidi „CIPE direktiiv“) (24). CIPE direktiivi preambuli kohaselt võeti direktiiv vastu avalike teenuste osutamise korra alusel mereveoteenuseid osutavate avalik-õiguslike äriühingute erastamise eesmärgil (25). CIPE direktiivi sätteid kohaldati Tirrenia kontserni äriühingute osutatavate teenuste suhtes alates 2010. aastast, veel enne asjaomaste uute lepingute ja avaliku teenindamise lepingute jõustumist pärast asjaomaseid erastamisi. |
| --- | --- |

(47)

Alates 2010. aastast on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstavat hüvitist kindlaks määratud uue metoodika abil, mis on sätestatud CIPE (23)9. novembri 2007. aasta direktiivis „Avalike teenuste osutamise kohustuste kindlaksmääramise kriteeriumid ja tariifidünaamika üldist huvi pakkuvas merekabotaaži sektoris“ (edaspidi „CIPE direktiiv“) (24). CIPE direktiivi preambuli kohaselt võeti direktiiv vastu avalike teenuste osutamise korra alusel mereveoteenuseid osutavate avalik-õiguslike äriühingute erastamise eesmärgil (25). CIPE direktiivi sätteid kohaldati Tirrenia kontserni äriühingute osutatavate teenuste suhtes alates 2010. aastast, veel enne asjaomaste uute lepingute ja avaliku teenindamise lepingute jõustumist pärast asjaomaseid erastamisi.

23

24

25

| (48) | CIPE direktiivis sätestatud meetod võimaldab avalikke mereveoteenuseid osutavatel ettevõtjatel teenida asjakohast tulu. Kapitalitootlus arvutatakse kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) alusel. |
| --- | --- |

(48)

CIPE direktiivis sätestatud meetod võimaldab avalikke mereveoteenuseid osutavatel ettevõtjatel teenida asjakohast tulu. Kapitalitootlus arvutatakse kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) alusel.

| (49) | Nõutav omakapitali investeeringute tulusus (26) arvutatakse kapitalivara hinnamudeli abil. Kapitalivara hinnamudeli alusel tuletatakse omakapitali hind i) riskivabast määrast, ii) beetakordajast (äriühingu hinnanguline riskiprofiil aktsiaturu kohta) ja iii) aktsiaturule määratud omavahendite riskipreemiast. |
| --- | --- |

(49)

Nõutav omakapitali investeeringute tulusus (26) arvutatakse kapitalivara hinnamudeli abil. Kapitalivara hinnamudeli alusel tuletatakse omakapitali hind i) riskivabast määrast, ii) beetakordajast (äriühingu hinnanguline riskiprofiil aktsiaturu kohta) ja iii) aktsiaturule määratud omavahendite riskipreemiast.

26

| (50) | Eelkõige arvutatakse omakapitali maksumus, kohaldades riskivaba tegevuse tulumäära suhtes lisariski preemiat. See preemia arvutatakse turu riskipreemiana, mis korrutatakse selle beetakordajaga, mis mõõdab, kui riskantne on teatav tegevus turu jaoks. |
| --- | --- |

(50)

Eelkõige arvutatakse omakapitali maksumus, kohaldades riskivaba tegevuse tulumäära suhtes lisariski preemiat. See preemia arvutatakse turu riskipreemiana, mis korrutatakse selle beetakordajaga, mis mõõdab, kui riskantne on teatav tegevus turu jaoks.

| (51) | CIPE direktiivi kohaselt vastab riskivaba tegevuse tulumäär kümneaastaste võrdlusvõlakirjade keskmisele kogutulule, viidates eelmisele kaheteistkümnele kuule, mille kohta on andmed olemas. |
| --- | --- |

(51)

CIPE direktiivi kohaselt vastab riskivaba tegevuse tulumäär kümneaastaste võrdlusvõlakirjade keskmisele kogutulule, viidates eelmisele kaheteistkümnele kuule, mille kohta on andmed olemas.

| (52) | CIPE direktiivis kehtestatakse 4 % suurune riskipreemia. Samas aga hüvitatakse mitteainuõiguslikul alusel osutatava teenuse korral ettevõtja eeldatavalt suurem risk täiendava 2,5 % lisamisega riskipreemiale. |
| --- | --- |

(52)

CIPE direktiivis kehtestatakse 4 % suurune riskipreemia. Samas aga hüvitatakse mitteainuõiguslikul alusel osutatava teenuse korral ettevõtja eeldatavalt suurem risk täiendava 2,5 % lisamisega riskipreemiale.

| (53) | Praktikas ei tohi Laziomarile makstava hüvitise summa siiski ületada 2009. aasta seaduses sätestatud 10 030 606 euro suurust ülemmäära (vt põhjendus 30). Ehkki 2009. aasta seadusega piiratakse kõigile Tirrenia äriühingutele avalike teenuste osutamise korraga hõlmatud mereveoteenuste osutamise eest makstavat iga-aastast hüvitist, sisaldab CIPE direktiiv ka teatavaid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad asjaomastel ettevõtjatel oma tegevuskulusid piisavalt katta. Seda arvestades ja nagu nähtub tabelist 2, on 2012. ja 2013. aastal makstud hüvitist suurendatud, et katta kõik nendel aastatel avaliku teenuse osutamisel kantud kulud. |
| --- | --- |

(53)

Praktikas ei tohi Laziomarile makstava hüvitise summa siiski ületada 2009. aasta seaduses sätestatud 10 030 606 euro suurust ülemmäära (vt põhjendus 30). Ehkki 2009. aasta seadusega piiratakse kõigile Tirrenia äriühingutele avalike teenuste osutamise korraga hõlmatud mereveoteenuste osutamise eest makstavat iga-aastast hüvitist, sisaldab CIPE direktiiv ka teatavaid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad asjaomastel ettevõtjatel oma tegevuskulusid piisavalt katta. Seda arvestades ja nagu nähtub tabelist 2, on 2012. ja 2013. aastal makstud hüvitist suurendatud, et katta kõik nendel aastatel avaliku teenuse osutamisel kantud kulud.

| (54) | CIPE direktiivi kohaselt tuleb eelkõige kindlaks määrata teenuste ulatus, avaliku teenindamise lepingus ettenähtud maksimumtariifid ja tegelikult makstav hüvitis nii, et teenuseosutajale oleks tagatud kõigi vastuvõetavate kulude katmine. Kohaldatakse järgmist valemit:
  VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA),
  kus






  — | VA(RSP) on avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstava hüvitise diskonteeritud väärtus; |
| --- | --- | --- |

(54)

CIPE direktiivi kohaselt tuleb eelkõige kindlaks määrata teenuste ulatus, avaliku teenindamise lepingus ettenähtud maksimumtariifid ja tegelikult makstav hüvitis nii, et teenuseosutajale oleks tagatud kõigi vastuvõetavate kulude katmine. Kohaldatakse järgmist valemit:

VA(RSP) + VA(AI(X)) = VA(CA),

kus

—

VA(RSP) on avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest makstava hüvitise diskonteeritud väärtus;

VA(RSP

| — | VA(AI(X)) on muude tulude (piletitulu ja muu) diskonteeritud väärtus; |
| --- | --- |

—

VA(AI(X)) on muude tulude (piletitulu ja muu) diskonteeritud väärtus;

VA(AI(X))

| — | VA(CA) on lubatud tegevuskulude, võla tagasimaksmise ja investeeritud kapitali tulususe diskonteeritud väärtus. |
| --- | --- |

—

VA(CA) on lubatud tegevuskulude, võla tagasimaksmise ja investeeritud kapitali tulususe diskonteeritud väärtus.

VA(CA)

| (55) | Kui eespool osutatud võrrand ei kehti, võib subsideeritud tegevuse ulatust vähendada või teise võimalusena vaadatakse üle teenuse korraldus (nt laeva tüüp) või muudetakse tariifipiiranguid. |
| --- | --- |

(55)

Kui eespool osutatud võrrand ei kehti, võib subsideeritud tegevuse ulatust vähendada või teise võimalusena vaadatakse üle teenuse korraldus (nt laeva tüüp) või muudetakse tariifipiiranguid.

| (56) | Lisaks sellele kohandatakse igal aastal hinnakujunduse valemi alusel iga teenuse suhtes kohaldatavat tariifi ülemmäära, millest on maha arvatud maksud ja sadamatasud:
  ΔT = ΔP – X,
  kus






  — | ΔT on tariifi ülemmäära aastane muutus protsentides; |
| --- | --- | --- |

(56)

Lisaks sellele kohandatakse igal aastal hinnakujunduse valemi alusel iga teenuse suhtes kohaldatavat tariifi ülemmäära, millest on maha arvatud maksud ja sadamatasud:

ΔT = ΔP – X,

kus

—

ΔT on tariifi ülemmäära aastane muutus protsentides;

| — | ΔP on vaatlusaasta inflatsioonimäär; |
| --- | --- |

—

ΔP on vaatlusaasta inflatsioonimäär;

| — | X on avaliku teenindamise lepingus sätestatud tariifi ülemmäära tegelik aastane kohandamismäär, mis jääb lepingu kehtivusaja jooksul samaks. |
| --- | --- |

—

X on avaliku teenindamise lepingus sätestatud tariifi ülemmäära tegelik aastane kohandamismäär, mis jääb lepingu kehtivusaja jooksul samaks.

| (57) | CIPE direktiiviga on samuti ette nähtud, et tariifi ülemmäära võib kohandada kütusekulude erinevuste järgi, võttes võrdlusaluseks avalikult kättesaadavad standardhinnad. |
| --- | --- |

(57)

CIPE direktiiviga on samuti ette nähtud, et tariifi ülemmäära võib kohandada kütusekulude erinevuste järgi, võttes võrdlusaluseks avalikult kättesaadavad standardhinnad.

2.3.2.   Laziomari erastamine

Laziomari erastamine

| (58) | 13. veebruaril 2013 avaldas Lazio maakond oma veebisaidil pakkumiskutse Laziomari müümiseks ja avaliku teenuse hüvitise määramiseks avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest põhjenduses 43 nimetatud mereveoliinidel (27). Teade avaldati ka Euroopa Liidu Teatajas, (28) Itaalia Vabariigi ametlikus väljaandes (29) ning neljas Itaalia üleriigilises päevalehes ja kohalikus ajalehes. |
| --- | --- |

(58)

13. veebruaril 2013 avaldas Lazio maakond oma veebisaidil pakkumiskutse Laziomari müümiseks ja avaliku teenuse hüvitise määramiseks avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest põhjenduses 43 nimetatud mereveoliinidel (27). Teade avaldati ka Euroopa Liidu Teatajas, (28) Itaalia Vabariigi ametlikus väljaandes (29) ning neljas Itaalia üleriigilises päevalehes ja kohalikus ajalehes.

27

Euroopa Liidu Teatajas

28

29

| (59) | Itaalia valis riigihankelepingute seadustiku – seadusandliku dekreedi nr 163/2006 (il Codice dei Contratti pubblici) – artikli 55 lõikes 6 osutatud piiratud pakkumismenetluse. Lepingu sõlmimise tingimuseks valiti majanduslikult soodsaim pakkumus. |
| --- | --- |

(59)

Itaalia valis riigihankelepingute seadustiku – seadusandliku dekreedi nr 163/2006 (il Codice dei Contratti pubblici) – artikli 55 lõikes 6 osutatud piiratud pakkumismenetluse. Lepingu sõlmimise tingimuseks valiti majanduslikult soodsaim pakkumus.

il Codice dei Contratti pubblici

| (60) | Et soodustada võimalikult laialdast osalemist menetluses, anti pakkumiskutses pakkujatele sõnaselge luba osaleda ühises vormis pakkujate ajutiste ühingute, konsortsiumide või Euroopa majandushuviühingute (EMHÜde) kaudu. |
| --- | --- |

(60)

Et soodustada võimalikult laialdast osalemist menetluses, anti pakkumiskutses pakkujatele sõnaselge luba osaleda ühises vormis pakkujate ajutiste ühingute, konsortsiumide või Euroopa majandushuviühingute (EMHÜde) kaudu.

2.3.2.1.   Müügimenetlus ja lõplik otsus

Müügimenetlus ja lõplik otsus

| (61) | Pärast pakkumiskutse avaldamist teatas tähtaja möödumisel pakkumismenetluses osalemise huvist kaheksa isikut, nimelt: Navigazione Libera del Golfo S.r.l., Carpoint Motorsport S.p.A., Blu Navy Cruise & Tour S.r.l., Traghetti Lines, CLN, Navigazione Generale Italiana S.p.A., Vetor S.r.l. ja Ustica Lines, viimati nimetatu tegutseb praegu Liberty Linesi nime all), ning esitas menetluse esimese etapi kvalitatiivse valiku tegemiseks nõutud teabe. Nendest osalejatest seitsmel, välja arvatud Blu Navy Cruise & Tour S.r.l., lubati osaleda järgmises etapis ja 16. mail 2013 paluti neil esitada pakkumus. |
| --- | --- |

(61)

Pärast pakkumiskutse avaldamist teatas tähtaja möödumisel pakkumismenetluses osalemise huvist kaheksa isikut, nimelt: Navigazione Libera del Golfo S.r.l., Carpoint Motorsport S.p.A., Blu Navy Cruise & Tour S.r.l., Traghetti Lines, CLN, Navigazione Generale Italiana S.p.A., Vetor S.r.l. ja Ustica Lines, viimati nimetatu tegutseb praegu Liberty Linesi nime all), ning esitas menetluse esimese etapi kvalitatiivse valiku tegemiseks nõutud teabe. Nendest osalejatest seitsmel, välja arvatud Blu Navy Cruise & Tour S.r.l., lubati osaleda järgmises etapis ja 16. mail 2013 paluti neil esitada pakkumus.

| (62) | Pakkumiskutse sisaldas uue 10aastase kestusega lepingu projekti, mis sõlmitakse eduka pakkuja ja Lazio maakonna vahel, ning üksikasjalikumat teavet pakkumismenetluse kohta. Eelkõige kinnitati kutses, et teenuste riigihankelepingu sõlmimiseks valitakse majanduslikult soodsaim pakkumus, mis saab hinna eest 30 punkti ja tehnilise kvalifikatsiooni eest 70 punkti. Mis puudutab Laziomari müügihinda, siis nimetati kutses kindlaksmääratud summat, mis vastab 2 272 000 eurole, mis arvutati sõltumatu uuringu alusel, milles hinnati Laziomari varade koguväärtust (vt põhjendused 66 ja 67). See hind ei olnud läbiräägitav ja seetõttu ei saanud pakkujad selle kohta finantspakkumust teha. |
| --- | --- |

(62)

Pakkumiskutse sisaldas uue 10aastase kestusega lepingu projekti, mis sõlmitakse eduka pakkuja ja Lazio maakonna vahel, ning üksikasjalikumat teavet pakkumismenetluse kohta. Eelkõige kinnitati kutses, et teenuste riigihankelepingu sõlmimiseks valitakse majanduslikult soodsaim pakkumus, mis saab hinna eest 30 punkti ja tehnilise kvalifikatsiooni eest 70 punkti. Mis puudutab Laziomari müügihinda, siis nimetati kutses kindlaksmääratud summat, mis vastab 2 272 000 eurole, mis arvutati sõltumatu uuringu alusel, milles hinnati Laziomari varade koguväärtust (vt põhjendused 66 ja 67). See hind ei olnud läbiräägitav ja seetõttu ei saanud pakkujad selle kohta finantspakkumust teha.

| (63) | Sel põhjusel paluti kõigil potentsiaalsetel pakkujatel lisada oma finantspakkumusse Laziomari müügi eest eespool esitatud kindlaksmääratud summa, samas kui Lazio maakond valib majanduslikult soodsaima pakkumuse, arvestades hanget kui tervikut, hinna ja muude, peamiselt tehniliste ja teenusega seotud kriteeriumide alusel, mis on esitatud kutses (vt põhjendus 62). |
| --- | --- |

(63)

Sel põhjusel paluti kõigil potentsiaalsetel pakkujatel lisada oma finantspakkumusse Laziomari müügi eest eespool esitatud kindlaksmääratud summa, samas kui Lazio maakond valib majanduslikult soodsaima pakkumuse, arvestades hanget kui tervikut, hinna ja muude, peamiselt tehniliste ja teenusega seotud kriteeriumide alusel, mis on esitatud kutses (vt põhjendus 62).

| (64) | Tähtajaks esitas oma pakkumuse CLN, kelle kirjeldusi uuriti, ja tulemus oli positiivne. Ühtegi muud pakkumust ei esitatud. |
| --- | --- |

(64)

Tähtajaks esitas oma pakkumuse CLN, kelle kirjeldusi uuriti, ja tulemus oli positiivne. Ühtegi muud pakkumust ei esitatud.

| (65) | Seepärast võitis hanke CLN seoses nii Laziomari äriüksuse erastamise kui ka mereveoteenuste osutamisega (vt punkt 2.3.3). |
| --- | --- |

(65)

Seepärast võitis hanke CLN seoses nii Laziomari äriüksuse erastamise kui ka mereveoteenuste osutamisega (vt punkt 2.3.3).

2.3.2.2.   Müügileping

Müügileping

| (66) | Müügileping sõlmiti 30. detsembril 2013 ja selles määratakse kindlaks Lazio maakonna tellitud sõltumatu eksperdihinnangu alusel Laziomari aktsiate üleandmine CLNile fikseeritud hinnaga 2 272 000 eurot. |
| --- | --- |

(66)

Müügileping sõlmiti 30. detsembril 2013 ja selles määratakse kindlaks Lazio maakonna tellitud sõltumatu eksperdihinnangu alusel Laziomari aktsiate üleandmine CLNile fikseeritud hinnaga 2 272 000 eurot.

| (67) | Summa kajastab peamiselt materiaalse põhivara väärtust (mis koosneb neljast laevast ning tööstus- ja kaubandusseadmetest) ning Ventotene saare piletimüügi väärtust, mis on esitatud äriühingu 1. juuni 2011. aasta bilansis. |
| --- | --- |

(67)

Summa kajastab peamiselt materiaalse põhivara väärtust (mis koosneb neljast laevast ning tööstus- ja kaubandusseadmetest) ning Ventotene saare piletimüügi väärtust, mis on esitatud äriühingu 1. juuni 2011. aasta bilansis.

| (68) | Müügilepingu artikli 4 kohaselt on CLN kohustatud teavitama Lazio maakonda Laziomari aktsiate edaspidisest müügist kolmandatele isikutele, mille korral jääks CLN koos Laziomari uue ostjaga teenuste riigihankelepingus sätestatud kohustuste täitmise eest ühiselt vastutavaks. |
| --- | --- |

(68)

Müügilepingu artikli 4 kohaselt on CLN kohustatud teavitama Lazio maakonda Laziomari aktsiate edaspidisest müügist kolmandatele isikutele, mille korral jääks CLN koos Laziomari uue ostjaga teenuste riigihankelepingus sätestatud kohustuste täitmise eest ühiselt vastutavaks.

2.3.2.3.   Menetlused riigi tasandil

Menetlused riigi tasandil

| (69) | Hankemenetluse suhtes, mille tulemusena anti Laziomari äriüksus ja avaliku teenindamise leping CLNile, algatati Lazio maakonna halduskohtus kohtuvaidlus. |
| --- | --- |

(69)

Hankemenetluse suhtes, mille tulemusena anti Laziomari äriüksus ja avaliku teenindamise leping CLNile, algatati Lazio maakonna halduskohtus kohtuvaidlus.

| (70) | Vetor S.r.l. (edaspidi „Vetor“), kes teenindab samuti liini Anzio-Ponza tiiburlaevadega (liin A1), esitas Lazio maakonna halduskohtule ajutiste meetmete kohaldamise taotluse, vaidlustades pakkumismenetluse õiguspärasuse; taotlus lükati kohtumäärusega nr 2995/2013 tagasi. Sama kohus tegi asjas ka sisulise otsuse ja jättis Vetori kaebuse kohtuotsusega nr 467/2014 rahuldamata. Apellatsioonimenetluses kinnitas riiginõukogu eespool nimetatud otsused kohtuotsusega nr 5421/2018. |
| --- | --- |

(70)

Vetor S.r.l. (edaspidi „Vetor“), kes teenindab samuti liini Anzio-Ponza tiiburlaevadega (liin A1), esitas Lazio maakonna halduskohtule ajutiste meetmete kohaldamise taotluse, vaidlustades pakkumismenetluse õiguspärasuse; taotlus lükati kohtumäärusega nr 2995/2013 tagasi. Sama kohus tegi asjas ka sisulise otsuse ja jättis Vetori kaebuse kohtuotsusega nr 467/2014 rahuldamata. Apellatsioonimenetluses kinnitas riiginõukogu eespool nimetatud otsused kohtuotsusega nr 5421/2018.

2.3.3.   Lazio maakonna ja Laziomari vaheline uus teenuste riigihankeleping

Lazio maakonna ja Laziomari vaheline uus teenuste riigihankeleping

2.3.3.1.   Abisaaja

Abisaaja

| (71) | Nagu on öeldud põhjenduses 64, esitas uue avaliku teenindamise lepingu saamiseks pakkumuse CLN. Pärast edukat hankemenetlust allkirjastas Laziomar (mille omandas CLN, kuid mis jäi eraldiseisvaks juriidiliseks isikuks) 15. jaanuaril 2014 Lazio maakonnaga mereveoliinide teenindamiseks uue avaliku teenindamise lepingu. |
| --- | --- |

(71)

Nagu on öeldud põhjenduses 64, esitas uue avaliku teenindamise lepingu saamiseks pakkumuse CLN. Pärast edukat hankemenetlust allkirjastas Laziomar (mille omandas CLN, kuid mis jäi eraldiseisvaks juriidiliseks isikuks) 15. jaanuaril 2014 Lazio maakonnaga mereveoliinide teenindamiseks uue avaliku teenindamise lepingu.

2.3.3.2.   Liinid

Liinid

| (72) | Laziomar pakub avalike teenuste osutamise korra alusel reisijate-, sega- (reisijad, sõidukid ja kaup) ja ainult kaubavedu (kaubad ja erikaubad) mitmel kabotaažiliinil järgmiselt:

  Tabel 3


  Laziomari teenindatav liinivõrk uue teenuste riigihankelepingu alusel






  Formia–Ponza (parvlaev – segaveoteenus) – liin T1 |
| --- | --- |
| Formia–Ventotene (parvlaev – segaveoteenus) – liin T2 |
| Terracina–Ponza (parvlaev – sega- ja kaubaveoteenus (30)) – liin T3 |
| Terracina–Ventotene (parvlaev – segaveoteenus) – liin T4 |
| Anzio–Ponza (tiiburlaev – reisijateveoteenus) – liin A1 |
| Formia–Ponza (tiiburlaev – reisijateveoteenus) – liin A2 |
| Formia–Ventotene (tiiburlaev – reisijateveoteenus) – liin A3 |

(72)

Laziomar pakub avalike teenuste osutamise korra alusel reisijate-, sega- (reisijad, sõidukid ja kaup) ja ainult kaubavedu (kaubad ja erikaubad) mitmel kabotaažiliinil järgmiselt:

Tabel 3

Tabel 3

Laziomari teenindatav liinivõrk uue teenuste riigihankelepingu alusel

Laziomari teenindatav liinivõrk uue teenuste riigihankelepingu alusel

Formia–Ponza (parvlaev – segaveoteenus) – liin T1

liin T1

Formia–Ventotene (parvlaev – segaveoteenus) – liin T2

liin T2

Terracina–Ponza (parvlaev – sega- ja kaubaveoteenus (30)) – liin T3

30

liin T3

Terracina–Ventotene (parvlaev – segaveoteenus) – liin T4

liin T4

Anzio–Ponza (tiiburlaev – reisijateveoteenus) – liin A1

liin A1

Formia–Ponza (tiiburlaev – reisijateveoteenus) – liin A2

liin A2

Formia–Ventotene (tiiburlaev – reisijateveoteenus) – liin A3

liin A3

2.3.3.3.   Kestus

Kestus

| (73) | Lazio maakonna ja Laziomari vaheline uus teenuste riigihankeleping kehtib kümme aastat (2014–2024). |
| --- | --- |

(73)

Lazio maakonna ja Laziomari vaheline uus teenuste riigihankeleping kehtib kümme aastat (2014–2024).

2.3.3.4.   Avalike teenuste osutamise kohustused

Avalike teenuste osutamise kohustused

| (74) | Laziomarile pandud avalike teenuste osutamise kohustused puudutavad muu hulgas teenindatavaid sadamaid, teenindatavatele mereveoliinidele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, teenuse sagedust ja maksimumtariife. |
| --- | --- |

(74)

Laziomarile pandud avalike teenuste osutamise kohustused puudutavad muu hulgas teenindatavaid sadamaid, teenindatavatele mereveoliinidele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, teenuse sagedust ja maksimumtariife.

2.3.3.5.   Hüvitamist käsitlevad sätted ja lõplik otsus

Hüvitamist käsitlevad sätted ja lõplik otsus

| (75) | Pakkumismenetluse alusel määras Lazio maakond põhjenduses 43 nimetatud mereveoliinidel avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest uue lepingu alusel makstava hüvitise iga-aastaseks põhisummaks 14 300 550 eurot, mida võidakse läbivaatamise tulemusena vähendada. Lõpuks kinnitati summa 12 752 074 eurot (kokku 127 520 740 eurot kümneaastase lepinguperioodi jooksul). |
| --- | --- |

(75)

Pakkumismenetluse alusel määras Lazio maakond põhjenduses 43 nimetatud mereveoliinidel avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest uue lepingu alusel makstava hüvitise iga-aastaseks põhisummaks 14 300 550 eurot, mida võidakse läbivaatamise tulemusena vähendada. Lõpuks kinnitati summa 12 752 074 eurot (kokku 127 520 740 eurot kümneaastase lepinguperioodi jooksul).

| (76) | Lepingu artikli 6 kohaselt võib Lazio maakond kohandada hüvitist üles- või allapoole, et võtta arvesse muudatusi igal aastal tegelikult tehtud sõitudes. Hüvitise suurus ei muutu, kui igal aastal tehtud sõitude arv on lepingus kokku lepitud arvust 3 % suurem või väiksem. Kui üles- või allapoole muutused on suuremad kui 3 %, korrigeeritakse hüvitist vastavalt, korrutades rohkem või vähem tehtud sõitude arvu pakkumuses märgitud ühikuhinnaga. 2017. aastal muudeti teenuste riigihankelepingut hüvitise taseme korrigeerimiseks summas 13 524 536 eurot. |
| --- | --- |

(76)

Lepingu artikli 6 kohaselt võib Lazio maakond kohandada hüvitist üles- või allapoole, et võtta arvesse muudatusi igal aastal tegelikult tehtud sõitudes. Hüvitise suurus ei muutu, kui igal aastal tehtud sõitude arv on lepingus kokku lepitud arvust 3 % suurem või väiksem. Kui üles- või allapoole muutused on suuremad kui 3 %, korrigeeritakse hüvitist vastavalt, korrutades rohkem või vähem tehtud sõitude arvu pakkumuses märgitud ühikuhinnaga. 2017. aastal muudeti teenuste riigihankelepingut hüvitise taseme korrigeerimiseks summas 13 524 536 eurot.

| (77) | See hüvitise summa on määratud kindlaks CIPE direktiivis sätestatud metoodika alusel (vt põhjendused 47–57). Uues teenuste riigihankelepingus on CIPE direktiivis sätestatud kaitsemeetmed kajastatud. |
| --- | --- |

(77)

See hüvitise summa on määratud kindlaks CIPE direktiivis sätestatud metoodika alusel (vt põhjendused 47–57). Uues teenuste riigihankelepingus on CIPE direktiivis sätestatud kaitsemeetmed kajastatud.

| (78) | Teenuste riigihankelepingus on ette nähtud sellise hüvitise maksmine, mis ei ületa avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkinud netokulusid (majanduslik ja finantstasakaal). Sellest lepingulisest tasakaalust kõrvalekaldumise puhuks on teenuste riigihankelepingu artiklis 25 ette nähtud tasakaalustamismehhanism, mille abil hinnatakse kõiki hüvitise maksmisega seotud näitajaid. Seega, kui hüvitise summa osutub selle aluseks olevate majandusnäitajate olulise muutuse (31) tõttu ebapiisavaks, et katta kõik teenuse osutamisega seotud kulud, võimaldab uus teenuste riigihankeleping läbi vaadata hüvitise peamised näitajad, nimelt järgmised: i) tariifisüsteem; ii) pakutavate avalike teenuste tase; iii) aastase piirhinna tase ja iv) kapitalimaksed investeeringuteks. |
| --- | --- |

(78)

Teenuste riigihankelepingus on ette nähtud sellise hüvitise maksmine, mis ei ületa avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkinud netokulusid (majanduslik ja finantstasakaal). Sellest lepingulisest tasakaalust kõrvalekaldumise puhuks on teenuste riigihankelepingu artiklis 25 ette nähtud tasakaalustamismehhanism, mille abil hinnatakse kõiki hüvitise maksmisega seotud näitajaid. Seega, kui hüvitise summa osutub selle aluseks olevate majandusnäitajate olulise muutuse (31) tõttu ebapiisavaks, et katta kõik teenuse osutamisega seotud kulud, võimaldab uus teenuste riigihankeleping läbi vaadata hüvitise peamised näitajad, nimelt järgmised: i) tariifisüsteem; ii) pakutavate avalike teenuste tase; iii) aastase piirhinna tase ja iv) kapitalimaksed investeeringuteks.

31

| (79) | Teenuste riigihankelepingu artikli 4 (lõiked 4–6) kohaselt vähendatakse ettevõtjale makstavat hüvitist teenuste katkestamise korral töötajate streigi tõttu 80 % ja muude ettenägematute sündmuste korral 30 % võrra, samas kui teenuste osutamata jätmine muudes kui streigi või ettenägematute sündmuste olukordades toob teenuste riigihankelepingu artikli 9 kohaselt kaasa trahvi. |
| --- | --- |

(79)

Teenuste riigihankelepingu artikli 4 (lõiked 4–6) kohaselt vähendatakse ettevõtjale makstavat hüvitist teenuste katkestamise korral töötajate streigi tõttu 80 % ja muude ettenägematute sündmuste korral 30 % võrra, samas kui teenuste osutamata jätmine muudes kui streigi või ettenägematute sündmuste olukordades toob teenuste riigihankelepingu artikli 9 kohaselt kaasa trahvi.

| (80) | Teenuste riigihankelepingu artikli 22 kohaselt on ettevõtja kohustatud rakendama tehnilise, majandusliku ja juhtimise järelevalve süsteemi, mille kohaselt saadetakse teenuste riigihankelepingu alusel osutatud teenuse iga-aastane kasumiaruanne kontrollimiseks piirkondlikule ametiasutusele. |
| --- | --- |

(80)

Teenuste riigihankelepingu artikli 22 kohaselt on ettevõtja kohustatud rakendama tehnilise, majandusliku ja juhtimise järelevalve süsteemi, mille kohaselt saadetakse teenuste riigihankelepingu alusel osutatud teenuse iga-aastane kasumiaruanne kontrollimiseks piirkondlikule ametiasutusele.

| (81) | Teenuste riigihankelepingu artikli 4 lõike 2 kohaselt oli Laziomarile aastas makstav hüvitis hinnanguliselt 12 752 074 eurot. Sellegipoolest määratakse teenuste riigihankelepingu artikli 4 lõike 3 kohaselt Laziomarile tegelikult makstav hind kindlaks tegelike näitajate alusel (st miili hind iga liini kohta), võttes lepingus sätestatu kohaselt arvesse kaasnevaid (äri- ja tööstuslikke) riske (nt hüvitise vähendamine, kui äriühingu laevad ei sõida, trahvid teenuste katkestamise korral jne). |
| --- | --- |

(81)

Teenuste riigihankelepingu artikli 4 lõike 2 kohaselt oli Laziomarile aastas makstav hüvitis hinnanguliselt 12 752 074 eurot. Sellegipoolest määratakse teenuste riigihankelepingu artikli 4 lõike 3 kohaselt Laziomarile tegelikult makstav hind kindlaks tegelike näitajate alusel (st miili hind iga liini kohta), võttes lepingus sätestatu kohaselt arvesse kaasnevaid (äri- ja tööstuslikke) riske (nt hüvitise vähendamine, kui äriühingu laevad ei sõida, trahvid teenuste katkestamise korral jne).

| (82) | Tabelis 4 on esitatud pakkumismenetluse alusel kogu lepinguperioodiks kindlaks määratud hüvitis ja Laziomarile ajavahemikul 2014–2019 pärast sõidunäitajate muutuste arvessevõtmist kooskõlas teenuste riigihankelepingu artikliga 6 tegelikult makstud hüvitis.

  Tabel 4


  Määratud hüvitis ja Laziomarile uue teenuste riigihankelepingu alusel aastatel 2014–2019 makstud hüvitis








  Aasta | Määratud hüvitis (EUR) | Makstud hüvitis (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 12 752 074 | 13 374 589 |
| 2015 | 12 752 074 | 13 376 167 |
| 2016 | 12 752 074 | 13 330 304 |
| 2017 | 12 752 074 | 13 370 070 |
| 2018 | 12 752 074 | 13 356 282 |
| 2019 | 12 752 074 | 13 366 510 |

(82)

Tabelis 4 on esitatud pakkumismenetluse alusel kogu lepinguperioodiks kindlaks määratud hüvitis ja Laziomarile ajavahemikul 2014–2019 pärast sõidunäitajate muutuste arvessevõtmist kooskõlas teenuste riigihankelepingu artikliga 6 tegelikult makstud hüvitis.

Tabel 4

Tabel 4

Määratud hüvitis ja Laziomarile uue teenuste riigihankelepingu alusel aastatel 2014–2019 makstud hüvitis

Määratud hüvitis ja Laziomarile uue teenuste riigihankelepingu alusel aastatel 2014–2019 makstud hüvitis

Aasta

Määratud hüvitis (EUR)

Makstud hüvitis (EUR)

2014

12 752 074

13 374 589

2015

12 752 074

13 376 167

2016

12 752 074

13 330 304

2017

12 752 074

13 370 070

2018

12 752 074

13 356 282

2019

12 752 074

13 366 510

2.3.4.   Sildumise eesõigus

Sildumise eesõigus

| (83) | 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on sätestatud, et saartega ühenduse tagamiseks ja avalike teenuste osutamise kohustusi silmas pidades jätkavad endise Tirrenia kontserni äriühingud, sealhulgas Laziomar, juba määratud sildumist ja neil on eesõigus uute teenindusaegade jaotamisel vastavalt meresõiduasutuste poolt 28. jaanuari 1994. aasta seaduse nr 84 ja Itaalia merendusseadustiku kohaselt kehtestatud menetlustele. |
| --- | --- |

(83)

2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on sätestatud, et saartega ühenduse tagamiseks ja avalike teenuste osutamise kohustusi silmas pidades jätkavad endise Tirrenia kontserni äriühingud, sealhulgas Laziomar, juba määratud sildumist ja neil on eesõigus uute teenindusaegade jaotamisel vastavalt meresõiduasutuste poolt 28. jaanuari 1994. aasta seaduse nr 84 ja Itaalia merendusseadustiku kohaselt kehtestatud menetlustele.

2.3.5.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

| (84) | 2010. aasta seadusega nähti endise Tirrenia kontserni äriühingutele ette võimalus kasutada ajutiselt rahalisi vahendeid, mis on juba ette nähtud laevastiku uuendamiseks ja ajakohastamiseks, selle asemel hoopis kiireloomuliste likviidsusvajaduste katmiseks (32). Endise Tirrenia kontserni äriühingud, kes seda võimalust kasutasid, olid siiski kohustatud need sihtotstarbelised vahendid taastama, et nad saaksid oma laevadel ikkagi vajalikke uuendusi teha. Need uuendused olid vajalikud uute rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmiseks pärast 1996. aasta Stockholmi lepingut (33). |
| --- | --- |

(84)

2010. aasta seadusega nähti endise Tirrenia kontserni äriühingutele ette võimalus kasutada ajutiselt rahalisi vahendeid, mis on juba ette nähtud laevastiku uuendamiseks ja ajakohastamiseks, selle asemel hoopis kiireloomuliste likviidsusvajaduste katmiseks (32). Endise Tirrenia kontserni äriühingud, kes seda võimalust kasutasid, olid siiski kohustatud need sihtotstarbelised vahendid taastama, et nad saaksid oma laevadel ikkagi vajalikke uuendusi teha. Need uuendused olid vajalikud uute rahvusvaheliste ohutusstandardite täitmiseks pärast 1996. aasta Stockholmi lepingut (33).

32

33

| (85) | Täpsemalt eraldati kahest rajatisest lähtudes (34) kogu Tirrenia kontserni uuenduste katmiseks 23 750 000 eurot. Laziomar aga ei kasutanud neid rajatisi (vt põhjendus 132). |
| --- | --- |

(85)

Täpsemalt eraldati kahest rajatisest lähtudes (34) kogu Tirrenia kontserni uuenduste katmiseks 23 750 000 eurot. Laziomar aga ei kasutanud neid rajatisi (vt põhjendus 132).

34

| (86) | Lisaks on 2010. aasta seaduse artiklis 1 sätestatud järgmine:






  a) | esialgseid lepinguid pikendatakse 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni (vt ka põhjendus 31); |
| --- | --- | --- |

(86)

Lisaks on 2010. aasta seaduse artiklis 1 sätestatud järgmine:

a)

esialgseid lepinguid pikendatakse 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni (vt ka põhjendus 31);

| b) | dekreet-seaduse 135/2009 artiklit 19b, mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus, muudetakse lõike 24a lisamisega. Selle lõike kohaselt on maksust vabastatud kõik ametlikud toimingud ja tehingud, mis on seotud 2009. aasta seaduse artikli 19b lõigete 1–15 sätete rakendamisega. Need lõiked käsitlevad merekabotaaži sektori liberaliseerimist Tirrenia kontserni erastamise kaudu, sealhulgas selle ettevalmistavat etappi, st piirkondlike äriühingute üleandmist asjaomastele maakondadele; |
| --- | --- |

b)

dekreet-seaduse 135/2009 artiklit 19b, mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus, muudetakse lõike 24a lisamisega. Selle lõike kohaselt on maksust vabastatud kõik ametlikud toimingud ja tehingud, mis on seotud 2009. aasta seaduse artikli 19b lõigete 1–15 sätete rakendamisega. Need lõiked käsitlevad merekabotaaži sektori liberaliseerimist Tirrenia kontserni erastamise kaudu, sealhulgas selle ettevalmistavat etappi, st piirkondlike äriühingute üleandmist asjaomastele maakondadele;

| c) | avaliku teenuse katkematuse tagamiseks ja endiste Tirrenia kontserni äriühingute erastamisprotsessi toetamiseks võivad kõnealused maakonnad kasutada alakasutatud piirkondade fondi (Fondo Aree Sottoutilizzate, edaspidi „FAS“) (35) rahalisi vahendeid vastavalt 6. märtsi 2009. aasta CIPE direktiivile nr 1/2009 (36). |
| --- | --- |

c)

avaliku teenuse katkematuse tagamiseks ja endiste Tirrenia kontserni äriühingute erastamisprotsessi toetamiseks võivad kõnealused maakonnad kasutada alakasutatud piirkondade fondi (Fondo Aree Sottoutilizzate, edaspidi „FAS“) (35) rahalisi vahendeid vastavalt 6. märtsi 2009. aasta CIPE direktiivile nr 1/2009 (36).

Fondo Aree Sottoutilizzate

35

36

2.4.   Rikkumismenetlus nr 2007/4609

Rikkumismenetlus nr 2007/4609

| (87) | Pärast komisjoni talituste ja Itaalia vahelist varasemat teabevahetust saatis komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor 19. detsembril 2008 Itaaliale nõude teabe esitamiseks. See nõue puudutas muu hulgas ülevaadet sel ajal käigus olnud avaliku teenindamise lepingu alusel teenindavatest liinidest ja avaliku teenuse osutamisest, mille Itaalia oli kavandatud uute lepingute alusel ette näinud. Lisaks paluti Itaalial esitada rohkem üksikasju Tirrenia kontserni erastamiskavade kohta. |
| --- | --- |

(87)

Pärast komisjoni talituste ja Itaalia vahelist varasemat teabevahetust saatis komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor 19. detsembril 2008 Itaaliale nõude teabe esitamiseks. See nõue puudutas muu hulgas ülevaadet sel ajal käigus olnud avaliku teenindamise lepingu alusel teenindavatest liinidest ja avaliku teenuse osutamisest, mille Itaalia oli kavandatud uute lepingute alusel ette näinud. Lisaks paluti Itaalial esitada rohkem üksikasju Tirrenia kontserni erastamiskavade kohta.

| (88) | Oma 28. aprilli 2009. aasta kirjas esitas Itaalia üksikasjaliku vastuse komisjoni 19. detsembri 2008. aasta kirjale. Selles kirjas märkis Itaalia muu hulgas järgmist:






  1) | Itaalia merekabotaaži sektori liberaliseerimiseks Tirrenia kontserni erastamise teel oli vaja pikendada esialgseid lepinguid kuni 31. detsembrini 2009; |
| --- | --- | --- |

(88)

Oma 28. aprilli 2009. aasta kirjas esitas Itaalia üksikasjaliku vastuse komisjoni 19. detsembri 2008. aasta kirjale. Selles kirjas märkis Itaalia muu hulgas järgmist:

1)

Itaalia merekabotaaži sektori liberaliseerimiseks Tirrenia kontserni erastamise teel oli vaja pikendada esialgseid lepinguid kuni 31. detsembrini 2009;

| 2) | Tirrenia kontsernile makstud avaliku teenuse hüvitis oli vajalik saartega ühenduse tagamiseks mereühenduste kaudu, mida turul tegutsevad eraettevõtjad rahuldavalt ei pakkunud; |
| --- | --- |

2)

Tirrenia kontsernile makstud avaliku teenuse hüvitis oli vajalik saartega ühenduse tagamiseks mereühenduste kaudu, mida turul tegutsevad eraettevõtjad rahuldavalt ei pakkunud;

| 3) | liinide põhjalik ratsionaliseerimisprotsess lõppes 10. märtsil 2009. Selle protsessi käigus võeti arvesse asjakohaseid sotsiaalseid, tööhõive- ja majandusaspekte, samuti vajadust kaitsta eri piirkondi ühendava liikluse jaoks olulisi ühendusi, ning see hõlmas konsulteerimist kuue asjaomase maakonnaga. Selle ratsionaliseerimisega kaasneks kogu Tirrenia kontserni jaoks avaliku teenuse netokulu vähenemine umbes 66 miljoni euro võrra ja umbes 600 meeskonnaliikme koondamine. Itaalia tuletas ka meelde, et 2009. aasta ratsionaliseerimisega täiendati varasemaid jõupingutusi (2004., 2006. ja 2008. aastal) Tirrenia kontserni pakutavate teenuste vähendamiseks; |
| --- | --- |

3)

liinide põhjalik ratsionaliseerimisprotsess lõppes 10. märtsil 2009. Selle protsessi käigus võeti arvesse asjakohaseid sotsiaalseid, tööhõive- ja majandusaspekte, samuti vajadust kaitsta eri piirkondi ühendava liikluse jaoks olulisi ühendusi, ning see hõlmas konsulteerimist kuue asjaomase maakonnaga. Selle ratsionaliseerimisega kaasneks kogu Tirrenia kontserni jaoks avaliku teenuse netokulu vähenemine umbes 66 miljoni euro võrra ja umbes 600 meeskonnaliikme koondamine. Itaalia tuletas ka meelde, et 2009. aasta ratsionaliseerimisega täiendati varasemaid jõupingutusi (2004., 2006. ja 2008. aastal) Tirrenia kontserni pakutavate teenuste vähendamiseks;

| 4) | eesmärk oli: i) säilitada liinid, mis on vajalikud ühenduse tagamiseks saarte ja mandriga ning nende vahel, ja õigus tervisele, õppimisele ja liikumisele, ii) ratsionaliseerida ühendusi, mida teenindavad eraettevõtjad, kes pakuvad samu ühendusi sama aja jooksul, sarnaste kvaliteedi ja katkematuse tagatistega, ning iii) ratsionaliseerida suviseid ja kiirühendusi, mille puhul veetakse ainult inimesi; |
| --- | --- |

4)

eesmärk oli: i) säilitada liinid, mis on vajalikud ühenduse tagamiseks saarte ja mandriga ning nende vahel, ja õigus tervisele, õppimisele ja liikumisele, ii) ratsionaliseerida ühendusi, mida teenindavad eraettevõtjad, kes pakuvad samu ühendusi sama aja jooksul, sarnaste kvaliteedi ja katkematuse tagatistega, ning iii) ratsionaliseerida suviseid ja kiirühendusi, mille puhul veetakse ainult inimesi;

| 5) | kirjas andis Itaalia ülevaate Tirrenia kontserni äriühingute 2008. aastal teenindatud liinidest ja vähendatud liinide arvust, mida Tirrenia kontserni äriühingud teenindaksid 2009. aastal. Itaalia sõnul on viimati nimetatud liinid Tirrenia kontserni äriühingute uute omanikega sõlmitavate uute lepingute aluseks. |
| --- | --- |

5)

kirjas andis Itaalia ülevaate Tirrenia kontserni äriühingute 2008. aastal teenindatud liinidest ja vähendatud liinide arvust, mida Tirrenia kontserni äriühingud teenindaksid 2009. aastal. Itaalia sõnul on viimati nimetatud liinid Tirrenia kontserni äriühingute uute omanikega sõlmitavate uute lepingute aluseks.

| (89) | 21. detsembril 2009 saatis komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor Itaaliale kirja, milles märkis muu hulgas, et arvestades Itaalia merekabotaaži sektori põhjalikku ümberkorraldamist ja märkimisväärset sotsiaalset mõju, mis erastamisega kaasneb, oleks juhul, kui pakkumismenetlused viiakse ellu avaliku teenindamise lihtlepingute alusel, selliseid lepinguid omavate laevandusettevõtete pakkumismenetluses osalemine vastuvõetav – põhimõtteliselt ja erandina – selleks, et tagada ühenduse laevaomanike mittediskrimineerimise kriteeriumi täitmine, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 3577/92 (37) (edaspidi „merekabotaaži määrus“). Komisjon märgib, et merekabotaaži määrus ei kohusta liikmesriike oma mereveoettevõtteid erastama, vaid üksnes seda spetsiifilist turgu liberaliseerima. |
| --- | --- |

(89)

21. detsembril 2009 saatis komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor Itaaliale kirja, milles märkis muu hulgas, et arvestades Itaalia merekabotaaži sektori põhjalikku ümberkorraldamist ja märkimisväärset sotsiaalset mõju, mis erastamisega kaasneb, oleks juhul, kui pakkumismenetlused viiakse ellu avaliku teenindamise lihtlepingute alusel, selliseid lepinguid omavate laevandusettevõtete pakkumismenetluses osalemine vastuvõetav – põhimõtteliselt ja erandina – selleks, et tagada ühenduse laevaomanike mittediskrimineerimise kriteeriumi täitmine, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 3577/92 (37) (edaspidi „merekabotaaži määrus“). Komisjon märgib, et merekabotaaži määrus ei kohusta liikmesriike oma mereveoettevõtteid erastama, vaid üksnes seda spetsiifilist turgu liberaliseerima.

37

| (90) | 29. jaanuaril 2010 (38) saatis komisjon ametliku kirja merekabotaaži määruse väära rakendamise kohta. Selles kirjas tuletas komisjon meelde, et määruses on sätestatud, et kui liikmesriik sõlmib avaliku teenindamise lepingu või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustused, peab ta seda tegema kõigi liidu laevaomanike suhtes mittediskrimineerival viisil. Määruse artikli 4 lõikes 3 on sätestatud, et olemasolevad avaliku teenindamise lepingud võivad kehtida kuni asjaomase lepingu kehtivusaja lõpuni. Komisjon aga märkis, et Tirrenia kontserni äriühingud jätkasid mereveoteenuste osutamist pärast vastavate avaliku teenindamise lepingute (esialgsed lepingud) kehtivusaja lõppemist. Täpsemalt pidi nende lepingute kehtivus lõppema 2008. aasta lõpus, kuid Itaalia pikendas neid korduvalt. Seepärast kutsus komisjon Itaaliat üles esitama selle kohta oma seisukohad. |
| --- | --- |

(90)

29. jaanuaril 2010 (38) saatis komisjon ametliku kirja merekabotaaži määruse väära rakendamise kohta. Selles kirjas tuletas komisjon meelde, et määruses on sätestatud, et kui liikmesriik sõlmib avaliku teenindamise lepingu või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustused, peab ta seda tegema kõigi liidu laevaomanike suhtes mittediskrimineerival viisil. Määruse artikli 4 lõikes 3 on sätestatud, et olemasolevad avaliku teenindamise lepingud võivad kehtida kuni asjaomase lepingu kehtivusaja lõpuni. Komisjon aga märkis, et Tirrenia kontserni äriühingud jätkasid mereveoteenuste osutamist pärast vastavate avaliku teenindamise lepingute (esialgsed lepingud) kehtivusaja lõppemist. Täpsemalt pidi nende lepingute kehtivus lõppema 2008. aasta lõpus, kuid Itaalia pikendas neid korduvalt. Seepärast kutsus komisjon Itaaliat üles esitama selle kohta oma seisukohad.

38

| (91) | Samal päeval, s.o 29. jaanuaril 2010, vastas komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor Itaalia 22. jaanuari 2010. aasta kirjale. Peadirektor rõhutas, et tema vastus puudutab üksnes merekabotaaži määruse järgimist, mitte riigiabi küsimusi. Selle taustal osutas peadirektor, et teatavate liinide kohta esitatud põhjendused olid piisavad varem avaldatud kahtluste kummutamiseks. Peadirektor tuletas meelde, et avaliku teenindamise lepingud võivad hõlmata ainult neid liine, millel esineb turutõrkeid. |
| --- | --- |

(91)

Samal päeval, s.o 29. jaanuaril 2010, vastas komisjoni energeetika ja transpordi eest vastutav peadirektor Itaalia 22. jaanuari 2010. aasta kirjale. Peadirektor rõhutas, et tema vastus puudutab üksnes merekabotaaži määruse järgimist, mitte riigiabi küsimusi. Selle taustal osutas peadirektor, et teatavate liinide kohta esitatud põhjendused olid piisavad varem avaldatud kahtluste kummutamiseks. Peadirektor tuletas meelde, et avaliku teenindamise lepingud võivad hõlmata ainult neid liine, millel esineb turutõrkeid.

| (92) | Itaalia vastas komisjoni 29. jaanuari 2010. aasta ametlikule kirjale 29. märtsil 2010. |
| --- | --- |

(92)

Itaalia vastas komisjoni 29. jaanuari 2010. aasta ametlikule kirjale 29. märtsil 2010.

| (93) | 10. septembri 2010. aasta erakorralisel kohtumisel teavitas Itaalia komisjoni, et ka konkurentsipõhine pakkumismenetlus, mis hõlmab muu hulgas Ponziane saarte liine (mida tol ajal teenindas Caremar), viibib. Seejärel pikendati 1. oktoobri 2010. aasta seadusega nr 163 esialgseid lepinguid kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsesside lõpetamiseni (vt ka põhjendus 31). |
| --- | --- |

(93)

10. septembri 2010. aasta erakorralisel kohtumisel teavitas Itaalia komisjoni, et ka konkurentsipõhine pakkumismenetlus, mis hõlmab muu hulgas Ponziane saarte liine (mida tol ajal teenindas Caremar), viibib. Seejärel pikendati 1. oktoobri 2010. aasta seadusega nr 163 esialgseid lepinguid kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsesside lõpetamiseni (vt ka põhjendus 31).

| (94) | Neid sündmusi silmas pidades saatis komisjon 24. novembril 2010 täiendava ametliku kirja. Selles kirjas märkis komisjon järgmist:






  a) | muu hulgas Caremariga sõlmitud esialgset lepingut pikendati automaatselt ja ilma igasuguse konkurentsipõhise menetluseta; |
| --- | --- | --- |

(94)

Neid sündmusi silmas pidades saatis komisjon 24. novembril 2010 täiendava ametliku kirja. Selles kirjas märkis komisjon järgmist:

a)

muu hulgas Caremariga sõlmitud esialgset lepingut pikendati automaatselt ja ilma igasuguse konkurentsipõhise menetluseta;

| b) | kuigi kõnealuste avaliku teenindamise lepingute kohaldamist jätkati, ei olnud ühtegi konkurentsipõhist pakkumismenetlust lõpule viidud, muu hulgas ka Caremari puhul; |
| --- | --- |

b)

kuigi kõnealuste avaliku teenindamise lepingute kohaldamist jätkati, ei olnud ühtegi konkurentsipõhist pakkumismenetlust lõpule viidud, muu hulgas ka Caremari puhul;

| c) | komisjon jätab endale õiguse esitada vajaduse korral põhjendatud arvamus (võttes arvesse Itaalia võimalikke märkusi). |
| --- | --- |

c)

komisjon jätab endale õiguse esitada vajaduse korral põhjendatud arvamus (võttes arvesse Itaalia võimalikke märkusi).

| (95) | 21. juunil 2012 võttis komisjon vastu põhjendatud arvamuse endise Tirrenia kontserni kolme äriühingu (Caremar, Laziomar ja Saremar) erastamises tekkinud viivituse kohta. Kuna ülejäänud kolme äriühingu (Tirrenia, Toremar ja Siremar) pakkumismenetlused lõpetati 2011. aasta jooksul, (39) siis neid äriühinguid põhjendatud arvamuses ei käsitletud. Komisjon märkis, et Itaalia ei olnud kehtestanud konkurentsipõhist pakkumismenetlust avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks muu hulgas Laziomari teostatava merekabotaaži kohta rohkem kolm aastat pärast asjaomaste esialgsete lepingute tavapärase kehtivusaja lõppu. Neid lepinguid pikendati automaatselt ja määramata ajaks, takistades sellega teistel liidu laevaomanikel nende lepingute nimel konkureerida. |
| --- | --- |

(95)

21. juunil 2012 võttis komisjon vastu põhjendatud arvamuse endise Tirrenia kontserni kolme äriühingu (Caremar, Laziomar ja Saremar) erastamises tekkinud viivituse kohta. Kuna ülejäänud kolme äriühingu (Tirrenia, Toremar ja Siremar) pakkumismenetlused lõpetati 2011. aasta jooksul, (39) siis neid äriühinguid põhjendatud arvamuses ei käsitletud. Komisjon märkis, et Itaalia ei olnud kehtestanud konkurentsipõhist pakkumismenetlust avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks muu hulgas Laziomari teostatava merekabotaaži kohta rohkem kolm aastat pärast asjaomaste esialgsete lepingute tavapärase kehtivusaja lõppu. Neid lepinguid pikendati automaatselt ja määramata ajaks, takistades sellega teistel liidu laevaomanikel nende lepingute nimel konkureerida.

39

| (96) | Itaalia vastas 8. augustil 2012 põhjendatud arvamusele, väites, et hanketeated lepingu sõlmimiseks uue avaliku teenindamise lepinguga seotud äriühingutega avaldati või avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Täpsemalt öeldes saadeti 1. augustil 2012 avaldamiseks teade Laziomari kohta. |
| --- | --- |

(96)

Itaalia vastas 8. augustil 2012 põhjendatud arvamusele, väites, et hanketeated lepingu sõlmimiseks uue avaliku teenindamise lepinguga seotud äriühingutega avaldati või avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Täpsemalt öeldes saadeti 1. augustil 2012 avaldamiseks teade Laziomari kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

| (97) | 14. jaanuaril 2014 sai Laziomari uueks omanikuks CLN, sõlmides Ponziane saarte ühenduste kümneaastase avaliku teenindamise lepingu. |
| --- | --- |

(97)

14. jaanuaril 2014 sai Laziomari uueks omanikuks CLN, sõlmides Ponziane saarte ühenduste kümneaastase avaliku teenindamise lepingu.

| (98) | Itaalia teatas 15. juuli 2016. aasta kirjas komisjonile, et endise Tirrenia kontserni kõigi äriühingute erastamine on lõpule viidud. 8. detsembril 2016 otsustas komisjon rikkumismenetluse lõpetada. |
| --- | --- |

(98)

Itaalia teatas 15. juuli 2016. aasta kirjas komisjonile, et endise Tirrenia kontserni kõigi äriühingute erastamine on lõpule viidud. 8. detsembril 2016 otsustas komisjon rikkumismenetluse lõpetada.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE JA PIKENDAMISE PÕHJUSED

MENETLUSE ALGATAMISE JA PIKENDAMISE PÕHJUSED

3.1.   Laziomari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine (40)

Laziomari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine

40

3.1.1.   Altmarki kriteeriumide täitmine ja abi olemasolu

Altmarki kriteeriumide täitmine ja abi olemasolu

| (99) | Oma 2011. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et kõigi endise Tirrenia kontserni äriühingutega sõlmitud esialgsetes lepingutes sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste määramine ei olnud piisavalt selge ega võimaldanud komisjonil seega teha lõplikku järeldust selle kohta, kas see sisaldab ilmset viga. Eelkõige puudus komisjonil selles etapis täielik ülevaade muu hulgas Ponziane saarte liinide teenindamiseks pandud tegelikest kohustustest võrreldes konkurentide pakutavate teenustega mõnel neist liinidest. |
| --- | --- |

(99)

Oma 2011. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et kõigi endise Tirrenia kontserni äriühingutega sõlmitud esialgsetes lepingutes sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste määramine ei olnud piisavalt selge ega võimaldanud komisjonil seega teha lõplikku järeldust selle kohta, kas see sisaldab ilmset viga. Eelkõige puudus komisjonil selles etapis täielik ülevaade muu hulgas Ponziane saarte liinide teenindamiseks pandud tegelikest kohustustest võrreldes konkurentide pakutavate teenustega mõnel neist liinidest.

| (100) | Komisjon asus esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse (41) teine kriteerium on täidetud, kuna hüvitise arvutamise aluseks olevad näitajad olid eelnevalt kindlaks määratud ja vastasid läbipaistvusnõuetele. Komisjon märkis eelkõige, et neid näitajaid kirjeldatakse esialgsetes lepingutes (seoses hüvitisega 2009. aasta eest) ja CIPE direktiivis (seoses hüvitisega alates 2010. aastast). |
| --- | --- |

(100)

Komisjon asus esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse (41) teine kriteerium on täidetud, kuna hüvitise arvutamise aluseks olevad näitajad olid eelnevalt kindlaks määratud ja vastasid läbipaistvusnõuetele. Komisjon märkis eelkõige, et neid näitajaid kirjeldatakse esialgsetes lepingutes (seoses hüvitisega 2009. aasta eest) ja CIPE direktiivis (seoses hüvitisega alates 2010. aastast).

41

| (101) | Komisjon leidis siiski, et kolmas Altmarki kriteerium ei ole nähtavasti täidetud ja et ettevõtjad võisid saada avalike teenuste osutamise ülesannete täitmise eest liiga suurt hüvitist. Eelkõige väljendas komisjon kahtlust endise Tirrenia kontserni äriühingutele alates 2009. aastast makstud hüvitiste proportsionaalsuse suhtes, kuna nendele äriühingutele pandud kohustusi ei ole selgelt määratletud. Samuti avaldas komisjon kahtlust, kas alates 2010. aastast kohaldatav 6,5 % suurune riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, kuna esmapilgul näis, et ettevõtjad ei võta endale riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon leidis siiski, et kolmas Altmarki kriteerium ei ole nähtavasti täidetud ja et ettevõtjad võisid saada avalike teenuste osutamise ülesannete täitmise eest liiga suurt hüvitist. Eelkõige väljendas komisjon kahtlust endise Tirrenia kontserni äriühingutele alates 2009. aastast makstud hüvitiste proportsionaalsuse suhtes, kuna nendele äriühingutele pandud kohustusi ei ole selgelt määratletud. Samuti avaldas komisjon kahtlust, kas alates 2010. aastast kohaldatav 6,5 % suurune riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, kuna esmapilgul näis, et ettevõtjad ei võta endale riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad.

| (102) | Komisjon asus ühtlasi esialgsele seisukohale, et neljas Altmarki kriteerium ei ole täidetud, kuna esialgsete lepingute pikendamiseks ei korraldatud pakkumismenetlust. Komisjon märkis lisaks, et talle ei ole esitatud ühtegi tõendit, mis kinnitaks väidet, et ettevõtjad osutasid asjaomaseid teenuseid tõepoolest kogukonna jaoks kõige väiksemate kuludega. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon asus ühtlasi esialgsele seisukohale, et neljas Altmarki kriteerium ei ole täidetud, kuna esialgsete lepingute pikendamiseks ei korraldatud pakkumismenetlust. Komisjon märkis lisaks, et talle ei ole esitatud ühtegi tõendit, mis kinnitaks väidet, et ettevõtjad osutasid asjaomaseid teenuseid tõepoolest kogukonna jaoks kõige väiksemate kuludega.

| (103) | Seetõttu jõudis komisjon 2011. aasta otsuses esialgsele järeldusele, et ettevõtjatele esialgsete lepingute pikenduse jooksul makstud avaliku teenuse osutamise hüvitis kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks leidis komisjon, et seda abi tuleks käsitada uue abina. |
| --- | --- |

(103)

Seetõttu jõudis komisjon 2011. aasta otsuses esialgsele järeldusele, et ettevõtjatele esialgsete lepingute pikenduse jooksul makstud avaliku teenuse osutamise hüvitis kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks leidis komisjon, et seda abi tuleks käsitada uue abina.

3.1.2.   Siseturuga kokkusobivus

Siseturuga kokkusobivus

| (104) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et aastatel 2009–2011 avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitis ei kuulu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse (42) ega ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta raamistiku (43) kohaldamisalasse. Seetõttu hindas komisjon seda meedet otse ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel ja leidis, et tal on kahtlusi, kas kohaldatavad kokkusobivuse tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et aastatel 2009–2011 avaliku teenuse osutamise eest makstud hüvitis ei kuulu üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse (42) ega ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta raamistiku (43) kohaldamisalasse. Seetõttu hindas komisjon seda meedet otse ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel ja leidis, et tal on kahtlusi, kas kohaldatavad kokkusobivuse tingimused on täidetud.

42

43

| (105) | Komisjon märkis 2012. aasta otsuses, et 31. jaanuaril 2012 jõustus uus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett, mis koosneb üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2011. aasta otsusest (44) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2011. aasta raamistikust (45). Komisjon asus siiski esialgsele seisukohale, et pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitist ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks ega vabastada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohasest teatamise nõudest. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon märkis 2012. aasta otsuses, et 31. jaanuaril 2012 jõustus uus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett, mis koosneb üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2011. aasta otsusest (44) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast 2011. aasta raamistikust (45). Komisjon asus siiski esialgsele seisukohale, et pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitist ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks ega vabastada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohasest teatamise nõudest.

44

45

| (106) | 2010. aasta seadusega nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 30. septembrist 2010 kuni erastamisprotsessi lõpuni. Seetõttu sai Laziomari alates 1. juunist 2011 kuni selle erastamiseni saadud hüvitist hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel. |
| --- | --- |

(106)

2010. aasta seadusega nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 30. septembrist 2010 kuni erastamisprotsessi lõpuni. Seetõttu sai Laziomari alates 1. juunist 2011 kuni selle erastamiseni saadud hüvitist hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel.

3.2.   Laziomari erastamine

Laziomari erastamine

| (107) | Komisjon avaldas 2012. aasta otsuses kahtlust, kas Laziomari müümiseks korraldatud pakkumismenetlus on ikka olnud piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et tagada turuhinnaga müük. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon avaldas 2012. aasta otsuses kahtlust, kas Laziomari müümiseks korraldatud pakkumismenetlus on ikka olnud piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et tagada turuhinnaga müük.

| (108) | Komisjon leidis, et teatavad erastamisega seotud tingimused võisid piirata pakkujate arvu ja/või mõjutada müügihinda. Komisjon kinnitas uuesti oma väljakujunenud praktikat seoses riigi omanduses olevate (või käesoleval juhul riigile omistatavate) äriühingute müügiga, mille kohaselt viitavad riigiabi olemasolule mittemajanduslikud tegurid, mida erasektori müüja arvesse ei võtaks, näiteks avaliku poliitika kaalutlused, tööhõivega seotud nõuded või regionaalareng, kui need panevad potentsiaalsele ostjale koormavaid kohustusi ja võivad seetõttu põhjustada müügihinna alanemist. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon leidis, et teatavad erastamisega seotud tingimused võisid piirata pakkujate arvu ja/või mõjutada müügihinda. Komisjon kinnitas uuesti oma väljakujunenud praktikat seoses riigi omanduses olevate (või käesoleval juhul riigile omistatavate) äriühingute müügiga, mille kohaselt viitavad riigiabi olemasolule mittemajanduslikud tegurid, mida erasektori müüja arvesse ei võtaks, näiteks avaliku poliitika kaalutlused, tööhõivega seotud nõuded või regionaalareng, kui need panevad potentsiaalsele ostjale koormavaid kohustusi ja võivad seetõttu põhjustada müügihinna alanemist.

| (109) | Komisjon leidis ka seda, et Laziomari pakkumismenetluses kehtestatud nn finantsnõuded tekitasid tegelikult pakkumismenetluses häireid, sest need piirasid potentsiaalsete pakkujate ringi olemasolevate mereveoettevõtjatega, arvestades et kõnealusel juhul pandi müüki nimelt äriühing, kellel oli avaliku teenindamise leping (46). |
| --- | --- |

(109)

Komisjon leidis ka seda, et Laziomari pakkumismenetluses kehtestatud nn finantsnõuded tekitasid tegelikult pakkumismenetluses häireid, sest need piirasid potentsiaalsete pakkujate ringi olemasolevate mereveoettevõtjatega, arvestades et kõnealusel juhul pandi müüki nimelt äriühing, kellel oli avaliku teenindamise leping (46).

46

| (110) | Samuti leidis komisjon, et tehnilisi pakkumusi hinnati märkimisväärselt suurema kaaluga kui majanduslikke pakkumusi (vt põhjendus 62), samas kui aktsiate hinna määrasid kindlaks ametiasutused. |
| --- | --- |

(110)

Samuti leidis komisjon, et tehnilisi pakkumusi hinnati märkimisväärselt suurema kaaluga kui majanduslikke pakkumusi (vt põhjendus 62), samas kui aktsiate hinna määrasid kindlaks ametiasutused.

tehnilisi pakkumusi

| (111) | Eespool toodud põhjustel ei olnud Laziomari äriüksuse erastamismenetlus komisjoni esialgse järelduse kohaselt piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et iseenesest tagada turuhinnaga müük ja saada aktsiate eest kõrgeimat hinda. Seetõttu ei saanud komisjon selles etapis välistada, et ostjale anti majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(111)

Eespool toodud põhjustel ei olnud Laziomari äriüksuse erastamismenetlus komisjoni esialgse järelduse kohaselt piisavalt läbipaistev ja tingimusteta, et iseenesest tagada turuhinnaga müük ja saada aktsiate eest kõrgeimat hinda. Seetõttu ei saanud komisjon selles etapis välistada, et ostjale anti majanduslik eelis.

| (112) | Komisjon leidis 2012. aasta otsuse avaldamise ajal kättesaadava teabe põhjal ka seda, et igasugune abi, mis võis erastamisprotsessi käigus tekkida, on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon leidis 2012. aasta otsuse avaldamise ajal kättesaadava teabe põhjal ka seda, et igasugune abi, mis võis erastamisprotsessi käigus tekkida, on siseturuga kokkusobimatu.

3.3.   Lazio maakonna ja Laziomari vaheline uus teenuste riigihankeleping

Lazio maakonna ja Laziomari vaheline uus teenuste riigihankeleping

3.3.1.   Altmarki kriteeriumide täitmine, abi olemasolu ja siseturuga kokkusobivus

Altmarki kriteeriumide täitmine, abi olemasolu ja siseturuga kokkusobivus

| (113) | Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et Laziomarile makstud hüvitis ei vasta Altmarki kohtuotsuses sätestatud kriteeriumidele ja on seetõttu abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon jõudis sellele järeldusele, võttes arvesse järgmist: i) konkurendid, kes paistsid pakkuvat sarnaseid teenuseid, tegutsesid vähemalt teatavatel Laziomari teenindatavatel liinidel ja kättesaadav teave ei olnud piisav, et võimaldada komisjonil teha järeldust selle kohta, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus kajastas tegelikku avaliku teenuse vajadust, mida turujõud üksi ei suuda rahuldada; ii) näis, et hüvitise CIPE direktiivi kohase arvutamise tulemusena maksti ettevõtjale avaliku teenuse osutamise eest liiga suurt hüvitist samadel põhjustel, mis on esitatud 2011. aasta otsuses, ning iii) Altmarki kohtuotsuse neljas kriteerium ei olnud tõenäoliselt täidetud, arvestades, et avaliku teenuse pakkumismenetluse tingimus oli, et edukas pakkuja omandab Laziomari äriühingu tervenisti. Komisjon leidis, et kui avaliku teenindamise lepingu pakkumismenetluses ei oleks olnud ostunõuet, oleks see toonud kaasa väiksemad kulud kogukonna jaoks. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon asus 2012. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et Laziomarile makstud hüvitis ei vasta Altmarki kohtuotsuses sätestatud kriteeriumidele ja on seetõttu abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon jõudis sellele järeldusele, võttes arvesse järgmist: i) konkurendid, kes paistsid pakkuvat sarnaseid teenuseid, tegutsesid vähemalt teatavatel Laziomari teenindatavatel liinidel ja kättesaadav teave ei olnud piisav, et võimaldada komisjonil teha järeldust selle kohta, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus kajastas tegelikku avaliku teenuse vajadust, mida turujõud üksi ei suuda rahuldada; ii) näis, et hüvitise CIPE direktiivi kohase arvutamise tulemusena maksti ettevõtjale avaliku teenuse osutamise eest liiga suurt hüvitist samadel põhjustel, mis on esitatud 2011. aasta otsuses, ning iii) Altmarki kohtuotsuse neljas kriteerium ei olnud tõenäoliselt täidetud, arvestades, et avaliku teenuse pakkumismenetluse tingimus oli, et edukas pakkuja omandab Laziomari äriühingu tervenisti. Komisjon leidis, et kui avaliku teenindamise lepingu pakkumismenetluses ei oleks olnud ostunõuet, oleks see toonud kaasa väiksemad kulud kogukonna jaoks.

3.3.2.   Siseturuga kokkusobivus

Siseturuga kokkusobivus

| (114) | Seoses Laziomarile makstava hüvitise kokkusobivusega märkis komisjon, et Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal ei paistnud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2011. aasta otsus olevat kohaldatav. Igal juhul ei saanud komisjon teha järeldusi üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaldamise kohta, kuna allkirjastatud lepingut selles etapis ei esitatud. Komisjon ei saanud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ülejäänud kokkusobivustingimuste uurimiseks mingit teavet (nt ülesande andmisele eelnenud kahel aastal veetud sõitjate arv). Seejärel hindas komisjon abi üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel, kuid leidis, et tal on kahtlusi, kas selles raamistikus sätestatud siseturuga kokkusobivuse tingimused on täidetud, ja palus Itaalial seda tõendada. |
| --- | --- |

(114)

Seoses Laziomarile makstava hüvitise kokkusobivusega märkis komisjon, et Itaalia ametiasutuste esitatud teabe põhjal ei paistnud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2011. aasta otsus olevat kohaldatav. Igal juhul ei saanud komisjon teha järeldusi üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaldamise kohta, kuna allkirjastatud lepingut selles etapis ei esitatud. Komisjon ei saanud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ülejäänud kokkusobivustingimuste uurimiseks mingit teavet (nt ülesande andmisele eelnenud kahel aastal veetud sõitjate arv). Seejärel hindas komisjon abi üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku alusel, kuid leidis, et tal on kahtlusi, kas selles raamistikus sätestatud siseturuga kokkusobivuse tingimused on täidetud, ja palus Itaalial seda tõendada.

3.4.   Sildumise eesõigus

Sildumise eesõigus

| (115) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kuna sildumise eesõiguse eest ei maksta hüvitist, on meetme puhul tegemist õigusliku eelisega, millega ei kaasne riigi rahaliste vahendite ülekandmist ning seega ei saa seda käsitada riigiabina. Teise võimaluse kohta, st kui sildumise eesõiguse eest makstakse hüvitist, leidis komisjon, et kuna Laziomar osutab tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust ja see eesõigus antakse ainult üldist majandushuvi pakkuvate teenustega hõlmatud liinidele, ei annaks see täiendavat majanduslikku eelist, kuna see kuuluks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise juurde. Sellegipoolest kutsus komisjon Itaaliat ja kolmandaid isikuid üles esitama selle meetme kohta lisateavet. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kuna sildumise eesõiguse eest ei maksta hüvitist, on meetme puhul tegemist õigusliku eelisega, millega ei kaasne riigi rahaliste vahendite ülekandmist ning seega ei saa seda käsitada riigiabina. Teise võimaluse kohta, st kui sildumise eesõiguse eest makstakse hüvitist, leidis komisjon, et kuna Laziomar osutab tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust ja see eesõigus antakse ainult üldist majandushuvi pakkuvate teenustega hõlmatud liinidele, ei annaks see täiendavat majanduslikku eelist, kuna see kuuluks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise juurde. Sellegipoolest kutsus komisjon Itaaliat ja kolmandaid isikuid üles esitama selle meetme kohta lisateavet.

| (116) | Kuna komisjon oli seadnud kahtluse alla üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise legitiimsuse, ei saanud komisjon meetme siseturuga kokkusobivuse kohta järeldust teha, kui see peaks olema abi. |
| --- | --- |

(116)

Kuna komisjon oli seadnud kahtluse alla üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise legitiimsuse, ei saanud komisjon meetme siseturuga kokkusobivuse kohta järeldust teha, kui see peaks olema abi.

3.5.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

| (117) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kõik 2010. aasta seaduses sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Laziomarile. Need meetmed hõlmasid järgmist: 1) laevade uuendamiseks eraldatud rahaliste vahendite võimalik kasutamine likviidsuse tagamiseks; 2) erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused ning 3) FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine. Komisjon kutsus Itaaliat üles selgitama, kas ja kuidas olid kõik need meetmed vajalikud avaliku teenuse osutamiseks. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kõik 2010. aasta seaduses sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Laziomarile. Need meetmed hõlmasid järgmist: 1) laevade uuendamiseks eraldatud rahaliste vahendite võimalik kasutamine likviidsuse tagamiseks; 2) erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused ning 3) FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine. Komisjon kutsus Itaaliat üles selgitama, kas ja kuidas olid kõik need meetmed vajalikud avaliku teenuse osutamiseks.

| (118) | Komisjon asus ka esialgsele seisukohale, et need meetmed kujutavad endast tõenäoliselt tegevusabi, mis vähendab Laziomari ja teiste endise Tirrenia kontserni äriühingute kulusid, mida nad peaksid muidu ise kandma, ning seetõttu tuleks neid meetmeid pidada siseturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon asus ka esialgsele seisukohale, et need meetmed kujutavad endast tõenäoliselt tegevusabi, mis vähendab Laziomari ja teiste endise Tirrenia kontserni äriühingute kulusid, mida nad peaksid muidu ise kandma, ning seetõttu tuleks neid meetmeid pidada siseturuga kokkusobimatuks.

4.   ITAALIA MÄRKUSED

ITAALIA MÄRKUSED

4.1.   Avalike teenuste osutamise kohustuste ja konkurentsitingimuste kohta

Avalike teenuste osutamise kohustuste ja konkurentsitingimuste kohta

| (119) | Itaalia esitas loetelu Caremari ja seejärel Laziomari teenindatavatest liinidest (mida tõendavad vastavad juriidilised dokumendid), mille suhtes on kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused, sealhulgas hooajaline sagedus ja sõiduplaanid, konkurentsitingimused ning nende kohustuste põhjused. |
| --- | --- |

(119)

Itaalia esitas loetelu Caremari ja seejärel Laziomari teenindatavatest liinidest (mida tõendavad vastavad juriidilised dokumendid), mille suhtes on kehtestatud avalike teenuste osutamise kohustused, sealhulgas hooajaline sagedus ja sõiduplaanid, konkurentsitingimused ning nende kohustuste põhjused.

| (120) | Tõelise üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasolu kohta märkis Itaalia, et eespool nimetatud avalike teenuste osutamise kohustused kehtestati eri piirkondi ühendava liikluse ning mandriosa ja saarte vahelise ühenduse säilitamiseks ning kaupade, sealhulgas saarte avalike ja sotsiaalteenuste nõuetekohaseks toimimiseks vajalike erikaupade tarnimise tagamiseks. See teenus aitab kaasa ka saarte majandusarengule, tagab saarekogukondade oluliste liikumisvajaduste rahuldamise aasta ringi ning selle, et järgitakse põhiseaduslikku õigust eri piirkondi ühendavale liiklusele. (47) |
| --- | --- |

(120)

Tõelise üldist majandushuvi pakkuva teenuse olemasolu kohta märkis Itaalia, et eespool nimetatud avalike teenuste osutamise kohustused kehtestati eri piirkondi ühendava liikluse ning mandriosa ja saarte vahelise ühenduse säilitamiseks ning kaupade, sealhulgas saarte avalike ja sotsiaalteenuste nõuetekohaseks toimimiseks vajalike erikaupade tarnimise tagamiseks. See teenus aitab kaasa ka saarte majandusarengule, tagab saarekogukondade oluliste liikumisvajaduste rahuldamise aasta ringi ning selle, et järgitakse põhiseaduslikku õigust eri piirkondi ühendavale liiklusele. (47)

47

| (121) | Konkurentsikeskkonna kohta esitas Itaalia teabe, mis näitab, et Laziomar on ainus ettevõtja, kes sõidab liinidel aasta ringi, arvestades asjaolu, et mõnel liinil on konkurentsi olnud üksnes kõrghooajal. Sellegipoolest on Itaalia seisukohal, et Laziomari pakutavat teenust ei saa asendada ja et turujõud üksi ei oleks suutnud eri piirkondi ühendavat liiklust tagada. |
| --- | --- |

(121)

Konkurentsikeskkonna kohta esitas Itaalia teabe, mis näitab, et Laziomar on ainus ettevõtja, kes sõidab liinidel aasta ringi, arvestades asjaolu, et mõnel liinil on konkurentsi olnud üksnes kõrghooajal. Sellegipoolest on Itaalia seisukohal, et Laziomari pakutavat teenust ei saa asendada ja et turujõud üksi ei oleks suutnud eri piirkondi ühendavat liiklust tagada.

4.2.   Laziomari erastamine

Laziomari erastamine

4.2.1.   Laziomari müügihind

Laziomari müügihind

| (122) | Itaalia sõnul hõlmas Laziomari erastamine äriühingu kogu aktsiakapitali üleandmist avaliku pakkumismenetluse teel, mille algatas Lazio maakond. Eri piirkondi ühendava liikluse säilitamise eesmärgil hõlmas see menetlus samal ajal lisaks ka kümneks aastaks Ponziane saarestikus avalike teenuste osutamise ülesande andmist. |
| --- | --- |

(122)

Itaalia sõnul hõlmas Laziomari erastamine äriühingu kogu aktsiakapitali üleandmist avaliku pakkumismenetluse teel, mille algatas Lazio maakond. Eri piirkondi ühendava liikluse säilitamise eesmärgil hõlmas see menetlus samal ajal lisaks ka kümneks aastaks Ponziane saarestikus avalike teenuste osutamise ülesande andmist.

| (123) | Lazio maakond tellis sõltumatu eksperdihinnangu (vt põhjendused 66 ja 67), et hinnata Laziomari müügiga seotud õiguslikke ja majanduslikke küsimusi. Itaalia sõnul on selles hinnangus selgelt ja täpselt esitatud menetlused, mida järgiti Laziomari aktsiakapitali turuväärtuse kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(123)

Lazio maakond tellis sõltumatu eksperdihinnangu (vt põhjendused 66 ja 67), et hinnata Laziomari müügiga seotud õiguslikke ja majanduslikke küsimusi. Itaalia sõnul on selles hinnangus selgelt ja täpselt esitatud menetlused, mida järgiti Laziomari aktsiakapitali turuväärtuse kindlaksmääramisel.

4.2.2.   Menetluse läbipaistva ja mittediskrimineeriva laadi kohta

Menetluse läbipaistva ja mittediskrimineeriva laadi kohta

| (124) | Itaalia rõhutab, et menetlused toimusid kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise õigusliku põhimõttega. Ta põhjendas, et kõigile seitsmele isikule, kes pääsesid pakkumismenetluse järgmisse etappi, anti pakkumuse esitamiseks vajalik teave, sealhulgas hankemenetluse eeskirjad ja lisad, teenuste riigihankeleping ja lisad ning aktsiate müügi leping ja lisad. |
| --- | --- |

(124)

Itaalia rõhutab, et menetlused toimusid kooskõlas läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise õigusliku põhimõttega. Ta põhjendas, et kõigile seitsmele isikule, kes pääsesid pakkumismenetluse järgmisse etappi, anti pakkumuse esitamiseks vajalik teave, sealhulgas hankemenetluse eeskirjad ja lisad, teenuste riigihankeleping ja lisad ning aktsiate müügi leping ja lisad.

| (125) | Lisaks väidab Itaalia, et Lazio maakond eemaldas pakkumiskutsest rahastamiskõlblikkuse nõuded, mis oleksid võimaldanud menetluses osaleda ainult laevandusettevõtjatel (vt põhjendus 109). Et võimaldada võimalikult laialdast osalemist pakkumismenetluses, anti pakkumiskutses pakkujatele lisaks sõnaselge luba osaleda ühises vormis pakkujate ajutiste ühingute, konsortsiumide või Euroopa majandushuviühingute kaudu. |
| --- | --- |

(125)

Lisaks väidab Itaalia, et Lazio maakond eemaldas pakkumiskutsest rahastamiskõlblikkuse nõuded, mis oleksid võimaldanud menetluses osaleda ainult laevandusettevõtjatel (vt põhjendus 109). Et võimaldada võimalikult laialdast osalemist pakkumismenetluses, anti pakkumiskutses pakkujatele lisaks sõnaselge luba osaleda ühises vormis pakkujate ajutiste ühingute, konsortsiumide või Euroopa majandushuviühingute kaudu.

| (126) | Mis puudutab komisjoni kahtlusi, et tehnilistel pakkumustel oli majanduslike pakkumustega võrreldes oluliselt suurem kaal (st vastavalt 70 ja 30 punkti), viitab Itaalia riiginõukogu 30. märtsi 2017. aasta otsusele nr 782/2017, (48) kus on märgitud, et lepingupool peaks selle kriteeriumi rakendamisel „rõhku panema pakkumuse kvalitatiivsetele elementidele ja valima kriteeriumid, mis tagavad tehniliste profiilide tõhusa konkurentsipõhise võrdlemise. Selleks peaks ta määrama majandusliku pakkumuse jaoks ette nähtud maksimaalse punktide arvu, tagamaks et see element ei ole teistest tähtsam“. |
| --- | --- |

(126)

Mis puudutab komisjoni kahtlusi, et tehnilistel pakkumustel oli majanduslike pakkumustega võrreldes oluliselt suurem kaal (st vastavalt 70 ja 30 punkti), viitab Itaalia riiginõukogu 30. märtsi 2017. aasta otsusele nr 782/2017, (48) kus on märgitud, et lepingupool peaks selle kriteeriumi rakendamisel „rõhku panema pakkumuse kvalitatiivsetele elementidele ja valima kriteeriumid, mis tagavad tehniliste profiilide tõhusa konkurentsipõhise võrdlemise. Selleks peaks ta määrama majandusliku pakkumuse jaoks ette nähtud maksimaalse punktide arvu, tagamaks et see element ei ole teistest tähtsam“.

48

rõhku panema pakkumuse kvalitatiivsetele elementidele ja valima kriteeriumid, mis tagavad tehniliste profiilide tõhusa konkurentsipõhise võrdlemise. Selleks peaks ta määrama majandusliku pakkumuse jaoks ette nähtud maksimaalse punktide arvu, tagamaks et see element ei ole teistest tähtsam“.

| (127) | Itaalia sõnul võimaldas erinev kaal seega pakkumuse kvalitatiivseid elemente sidusalt hinnata ja vältida hinna ülemääraseid allapoole korrigeerimisi, kuna hinna langetamine oleks olnud keeruline ilma avaliku teenuse kvaliteeti ohvriks toomata. Lisaks võimaldas see Lazio maakonnal saavutada märkimisväärse kulude kokkuhoiu, kuna võitnud pakkujaga sõlmiti leping, mille alusel ta osutab avalikku teenust hüvitise eest, mis oli baashinnast 10,8 % madalam (vt põhjendus 75). |
| --- | --- |

(127)

Itaalia sõnul võimaldas erinev kaal seega pakkumuse kvalitatiivseid elemente sidusalt hinnata ja vältida hinna ülemääraseid allapoole korrigeerimisi, kuna hinna langetamine oleks olnud keeruline ilma avaliku teenuse kvaliteeti ohvriks toomata. Lisaks võimaldas see Lazio maakonnal saavutada märkimisväärse kulude kokkuhoiu, kuna võitnud pakkujaga sõlmiti leping, mille alusel ta osutab avalikku teenust hüvitise eest, mis oli baashinnast 10,8 % madalam (vt põhjendus 75).

4.3.   Esialgse lepingu pikendamise ja uue avaliku teenindamise lepingu vastavus Altmarki tingimustele

Esialgse lepingu pikendamise ja uue avaliku teenindamise lepingu vastavus Altmarki tingimustele

| (128) | Itaalia väidab, et nii perioodil 2011–2013 kui ka perioodil 2014–2024 on neli Altmarki kriteeriumi täidetud järgmistel põhjustel:






  — | komisjon ei vaidlustanud oma 2012. aasta otsuses esimese ja teise Altmarki kriteeriumi täitmist; |
| --- | --- | --- |

(128)

Itaalia väidab, et nii perioodil 2011–2013 kui ka perioodil 2014–2024 on neli Altmarki kriteeriumi täidetud järgmistel põhjustel:

—

komisjon ei vaidlustanud oma 2012. aasta otsuses esimese ja teise Altmarki kriteeriumi täitmist;

| — | viidates kolmandale Altmarki kriteeriumile ja komisjoni 2011. aasta otsuses väljendatud kahtlustele, et CIPE direktiivis sätestatud 6,5 % suurune riskipreemia ei näi olevat kooskõlas vastava riskitasemega (põhjendused 206–207), osutab Itaalia komisjoni 13. juuni 2017. aasta otsusele, mis käsitleb sõitjate mereveo kiirühendust Messina ja Reggio Calabria vahel Itaalias, mille puhul ei vaidlustatud arvutusmetoodikat, milles oli eeldatava tasu suuruseks määratud 8 % (49). Täpsemalt öeldes nõustus komisjon viimati nimetatud juhul 8 % määraga, mis koosneb CIPE direktiivis osutatud 6,5 % riskipreemiast, võttes arvesse asjaolu, et lepinguga ei antud ainuõigusi, millele lisandub veel üks 1,5 % suurune kasv, arvestades lepingu lühikest kestust. Lisaks väidab Itaalia uuele avaliku teenindamise lepingule viidates, et majandus- ja finantstasakaalu taastamise meetmeid saab rakendada ainult juhul, kui netotulu muutub rohkem kui 3 %, samas kui mis tahes vähenemine, mis jääb alla 3 %, oleks jäänud Laziomari kanda. Selle tulemusena välditakse mis tahes võimalikku ülemäärast hüvitamist, ning |
| --- | --- |

—

viidates kolmandale Altmarki kriteeriumile ja komisjoni 2011. aasta otsuses väljendatud kahtlustele, et CIPE direktiivis sätestatud 6,5 % suurune riskipreemia ei näi olevat kooskõlas vastava riskitasemega (põhjendused 206–207), osutab Itaalia komisjoni 13. juuni 2017. aasta otsusele, mis käsitleb sõitjate mereveo kiirühendust Messina ja Reggio Calabria vahel Itaalias, mille puhul ei vaidlustatud arvutusmetoodikat, milles oli eeldatava tasu suuruseks määratud 8 % (49). Täpsemalt öeldes nõustus komisjon viimati nimetatud juhul 8 % määraga, mis koosneb CIPE direktiivis osutatud 6,5 % riskipreemiast, võttes arvesse asjaolu, et lepinguga ei antud ainuõigusi, millele lisandub veel üks 1,5 % suurune kasv, arvestades lepingu lühikest kestust. Lisaks väidab Itaalia uuele avaliku teenindamise lepingule viidates, et majandus- ja finantstasakaalu taastamise meetmeid saab rakendada ainult juhul, kui netotulu muutub rohkem kui 3 %, samas kui mis tahes vähenemine, mis jääb alla 3 %, oleks jäänud Laziomari kanda. Selle tulemusena välditakse mis tahes võimalikku ülemäärast hüvitamist, ning

49

| — | Itaalia leiab, et ka neljas Altmarki kriteerium on täidetud, kuna avaliku teenindamise lepingu sõlmimine toimus läbipaistva ja konkurentsipõhise pakkumismenetluse teel, mis võimaldas valida pakkuja, kes suudab teenuseid osutada võimalikult väikeste kuludega. Lisaks väidab Itaalia uue teenuste riigihankelepingu Laziomari erastamisega sidumise kohta, et pakkumise summa seoses Laziomari müügiga moodustab ainult umbes 1,4 % avaliku teenuse osutamiseks kindlaks määratud kogusummast (st kümneaastase lepinguperioodi jooksul makstavast 127 520 740 euro suurusest koguhüvitisest). Seega ei näi sellel teenuse maksumuse seisukohast olevat pakkuja valiku tulemusele olulist mõju. |
| --- | --- |

—

Itaalia leiab, et ka neljas Altmarki kriteerium on täidetud, kuna avaliku teenindamise lepingu sõlmimine toimus läbipaistva ja konkurentsipõhise pakkumismenetluse teel, mis võimaldas valida pakkuja, kes suudab teenuseid osutada võimalikult väikeste kuludega. Lisaks väidab Itaalia uue teenuste riigihankelepingu Laziomari erastamisega sidumise kohta, et pakkumise summa seoses Laziomari müügiga moodustab ainult umbes 1,4 % avaliku teenuse osutamiseks kindlaks määratud kogusummast (st kümneaastase lepinguperioodi jooksul makstavast 127 520 740 euro suurusest koguhüvitisest). Seega ei näi sellel teenuse maksumuse seisukohast olevat pakkuja valiku tulemusele olulist mõju.

4.4.   Sildumise eesõiguse kohta

Sildumise eesõiguse kohta

| (129) | Sildumise eesõiguse kohta (vt põhjendus 83) väidab Itaalia, et see on põhjendatud avaliku teenuse osutamise vajadusega ning Laziomarile ei anta mingit majanduslikku eelist, mis tähendaks ka riigi ressursside vähenemist. |
| --- | --- |

(129)

Sildumise eesõiguse kohta (vt põhjendus 83) väidab Itaalia, et see on põhjendatud avaliku teenuse osutamise vajadusega ning Laziomarile ei anta mingit majanduslikku eelist, mis tähendaks ka riigi ressursside vähenemist.

| (130) | Itaalia sõnul maksavad kõik parvlaevaettevõtjad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele korrapäraseid tasusid. Itaalia väidab ka, et kõnealust sildumise eesõigust on kohaldatud ainult avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide suhtes ning et Laziomar ei maksnud ega maksa sildumise eesõiguse eest mingit lisatasu, kuna sadamad annaksid talle esimese valiku sildumisaegu isegi sildumise ametliku eesõiguse puudumise korral, kuna ta täidab avaliku teenuse osutamise ülesannet. |
| --- | --- |

(130)

Itaalia sõnul maksavad kõik parvlaevaettevõtjad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele korrapäraseid tasusid. Itaalia väidab ka, et kõnealust sildumise eesõigust on kohaldatud ainult avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide suhtes ning et Laziomar ei maksnud ega maksa sildumise eesõiguse eest mingit lisatasu, kuna sadamad annaksid talle esimese valiku sildumisaegu isegi sildumise ametliku eesõiguse puudumise korral, kuna ta täidab avaliku teenuse osutamise ülesannet.

4.5.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

| (131) | Ka 2010. aasta seaduses sätestatud meetmete kohta (vt põhjendused 84, 85 ja 86) väidab Itaalia, et Laziomarile ei ole eraldatud vahendeid ja ta ei ole nendest meetmetest kasu saanud ega saa ka tulevikus. |
| --- | --- |

(131)

Ka 2010. aasta seaduses sätestatud meetmete kohta (vt põhjendused 84, 85 ja 86) väidab Itaalia, et Laziomarile ei ole eraldatud vahendeid ja ta ei ole nendest meetmetest kasu saanud ega saa ka tulevikus.

| (132) | Sellega seoses väidab Itaalia, et Caremarile, kes teenindas tol ajal ise Ponziane saarestikus merekabotaaži liine, eraldati juba seadusega 102/2009 ette nähtud rahalisi vahendeid ja ta kasutas neid ka tegelikult. Täpsemalt öeldes eraldati Caremarile 1 410 000 eurot, et ajakohastada kaht laeva, mis anti hiljem tasuta üle Laziomarile (Quirino ja Tetide). Väidetakse ka, et neid vahendeid ei ole kasutatud likviidsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(132)

Sellega seoses väidab Itaalia, et Caremarile, kes teenindas tol ajal ise Ponziane saarestikus merekabotaaži liine, eraldati juba seadusega 102/2009 ette nähtud rahalisi vahendeid ja ta kasutas neid ka tegelikult. Täpsemalt öeldes eraldati Caremarile 1 410 000 eurot, et ajakohastada kaht laeva, mis anti hiljem tasuta üle Laziomarile (Quirino ja Tetide). Väidetakse ka, et neid vahendeid ei ole kasutatud likviidsuse tagamiseks.

| (133) | Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastuste kohta väidab Itaalia, et meedet ei kohaldatud äriühingu tulumaksu suhtes, kuna Caremar, Saremar ja Toremar anti maakondadele üle tasuta. Tasu puudumise korral ei kohaldata konsolideeritud tulumaksuseaduse artikli 86 lõike 1 punkti a, mis käsitleb kapitali kasvutulu vara üleandmisel tasu eest. Käibemaksu kohta märkis Itaalia, et Caremari, Saremari ja Toremari üleandmine kujutab endast tehingut, mis on presidendi 26. oktoobri 1972. aasta dekreedi nr 633 artikli 10 lõike 1 punkti 4 alusel käibemaksust vabastatud. Mis puudutab kaudseid makse (v.a käibemaks), siis rõhutab Itaalia, et 2010. aasta seadusega ette nähtud maksuvabastuse eesmärk oli haldustoimingute lihtsustamine. Maksustamise seisukohast võib selle mõju pidada ebaoluliseks ja kindla maksumääraga maksude puhul väikeseks. Täpsemalt puudutab see registreerimistasu (168 eurot dokumendi kohta), kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasusid (kumbki 168 eurot) ja tempelmaksu (14,62 eurot nelja lehekülje eest). |
| --- | --- |

(133)

Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastuste kohta väidab Itaalia, et meedet ei kohaldatud äriühingu tulumaksu suhtes, kuna Caremar, Saremar ja Toremar anti maakondadele üle tasuta. Tasu puudumise korral ei kohaldata konsolideeritud tulumaksuseaduse artikli 86 lõike 1 punkti a, mis käsitleb kapitali kasvutulu vara üleandmisel tasu eest. Käibemaksu kohta märkis Itaalia, et Caremari, Saremari ja Toremari üleandmine kujutab endast tehingut, mis on presidendi 26. oktoobri 1972. aasta dekreedi nr 633 artikli 10 lõike 1 punkti 4 alusel käibemaksust vabastatud. Mis puudutab kaudseid makse (v.a käibemaks), siis rõhutab Itaalia, et 2010. aasta seadusega ette nähtud maksuvabastuse eesmärk oli haldustoimingute lihtsustamine. Maksustamise seisukohast võib selle mõju pidada ebaoluliseks ja kindla maksumääraga maksude puhul väikeseks. Täpsemalt puudutab see registreerimistasu (168 eurot dokumendi kohta), kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasusid (kumbki 168 eurot) ja tempelmaksu (14,62 eurot nelja lehekülje eest).

| (134) | FASi vahendite kohta väidab Itaalia, et Laziomar ei ole nendest mingit kasu saanud. Itaalia selgitas lisaks, et endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Laziomarile, lisahüvitise maksmiseks ei kasutatud FASi rahalisi vahendeid. Selle asemel eraldati need vahendid nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis loodi endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse osutamise eest hüvitiste maksmiseks, juhul kui need eelarveassigneeringud osutuvad ebapiisavaks. Itaalia märgib, et dekreet-seaduse 125/2010 artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid regulaarse avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Lisaks selgitas Itaalia, et dekreet-seaduse 185/2008 artikli 26 kohaselt eraldati Tirrenia kontsernile 2009., 2010. ja 2011. aastaks 65 miljonit eurot aastas ning 195 miljonit eurot võeti vastavalt FASi vahenditest. Seejärel kanti need vahendid transpordiministeeriumi kontole, mis oli ette nähtud endise Tirrenia kontserni äriühingutele (Tirrenia, Siremar, (sel ajal) Caremar, Toremar ja Saremar) avaliku teenuse osutamise eest hüvitise maksmiseks. Seetõttu puudutaks see meede üksnes rahaliste vahendite eraldamist Itaalia eelarvest avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks. |
| --- | --- |

(134)

FASi vahendite kohta väidab Itaalia, et Laziomar ei ole nendest mingit kasu saanud. Itaalia selgitas lisaks, et endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Laziomarile, lisahüvitise maksmiseks ei kasutatud FASi rahalisi vahendeid. Selle asemel eraldati need vahendid nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis loodi endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse osutamise eest hüvitiste maksmiseks, juhul kui need eelarveassigneeringud osutuvad ebapiisavaks. Itaalia märgib, et dekreet-seaduse 125/2010 artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid regulaarse avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Lisaks selgitas Itaalia, et dekreet-seaduse 185/2008 artikli 26 kohaselt eraldati Tirrenia kontsernile 2009., 2010. ja 2011. aastaks 65 miljonit eurot aastas ning 195 miljonit eurot võeti vastavalt FASi vahenditest. Seejärel kanti need vahendid transpordiministeeriumi kontole, mis oli ette nähtud endise Tirrenia kontserni äriühingutele (Tirrenia, Siremar, (sel ajal) Caremar, Toremar ja Saremar) avaliku teenuse osutamise eest hüvitise maksmiseks. Seetõttu puudutaks see meede üksnes rahaliste vahendite eraldamist Itaalia eelarvest avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks.

4.6.   Ajavahemiku 2011–2019 hüvitise arvutamise eeskirjad ja CIPE direktiiviga alates 2010. aastast kehtestatud 6,5 % riskipreemia

Ajavahemiku 2011–2019 hüvitise arvutamise eeskirjad ja CIPE direktiiviga alates 2010. aastast kehtestatud 6,5 % riskipreemia

| (135) | Itaalia väidab, et kuni 14. jaanuarini 2014 kasutati Laziomarile makstava hüvitise arvutamiseks CIPE direktiivis kindlaks määratud parameetreid. Alates 15. jaanuarist 2014 määratakse hüvitis kindlaks avaliku teenindamise lepingus CIPE direktiivis osutatud metoodika alusel ning võttes arvesse ka Laziomari ostja CLNi pakkumismenetluse raames esitatud majanduslikku pakkumust. |
| --- | --- |

(135)

Itaalia väidab, et kuni 14. jaanuarini 2014 kasutati Laziomarile makstava hüvitise arvutamiseks CIPE direktiivis kindlaks määratud parameetreid. Alates 15. jaanuarist 2014 määratakse hüvitis kindlaks avaliku teenindamise lepingus CIPE direktiivis osutatud metoodika alusel ning võttes arvesse ka Laziomari ostja CLNi pakkumismenetluse raames esitatud majanduslikku pakkumust.

| (136) | Itaalia selgitab, et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati tõepoolest arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Seda lihtsustatud lähenemisviisi kohaldati esialgse lepingu pikenduse jooksul ja see kehtib endiselt ka Laziomariga sõlmitud uue avaliku teenindamise lepingu kohaselt. |
| --- | --- |

(136)

Itaalia selgitab, et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati tõepoolest arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Seda lihtsustatud lähenemisviisi kohaldati esialgse lepingu pikenduse jooksul ja see kehtib endiselt ka Laziomariga sõlmitud uue avaliku teenindamise lepingu kohaselt.

| (137) | Lisaks peetakse Itaalia väitel 6,5 % kindlamääralist kapitalitootlust asjakohaseks, arvestades et lepingu artiklis 25 (vt põhjendus 78) sätestatud tasakaalustusmehhanismi kohaldatakse väga rangete tingimuste kohaselt. Pealegi ei saa sellist mehhanismi (nt aastase piirhinna läbivaatamist) kohaldada juhtudel, kui toetusesaaja, näiteks Laziomar, saab liiga väikest hüvitist. |
| --- | --- |

(137)

Lisaks peetakse Itaalia väitel 6,5 % kindlamääralist kapitalitootlust asjakohaseks, arvestades et lepingu artiklis 25 (vt põhjendus 78) sätestatud tasakaalustusmehhanismi kohaldatakse väga rangete tingimuste kohaselt. Pealegi ei saa sellist mehhanismi (nt aastase piirhinna läbivaatamist) kohaldada juhtudel, kui toetusesaaja, näiteks Laziomar, saab liiga väikest hüvitist.

| (138) | Tabelis 5 esitab Itaalia ajavahemikul 2011–2019 Laziomari riskipreemia arvutamiseks kasutatud elemendid:

  Tabel 5


  Laziomari ROCI aastatel 2011–2019















  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Materiaalne ja immateriaalne põhivara | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Varud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kliendi- ja ärilaenud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tarnijatele makstavad summad | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitali netoinvesteeringud | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitalitootlus (6,5 %) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(138)

Tabelis 5 esitab Itaalia ajavahemikul 2011–2019 Laziomari riskipreemia arvutamiseks kasutatud elemendid:

Tabel 5

Tabel 5

Laziomari ROCI aastatel 2011–2019

Laziomari ROCI aastatel 2011–2019

(tuhandetes eurodes)

2011

2011

2012

2012

2013

2013

2014

2014

2015

2015

2016

2016

2017

2017

2018

2018

2019

2019

Materiaalne ja immateriaalne põhivara

Materiaalne ja immateriaalne põhivara

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Varud

Varud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kliendi- ja ärilaenud

Kliendi- ja ärilaenud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tarnijatele makstavad summad

Tarnijatele makstavad summad

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitali netoinvesteeringud

Kapitali netoinvesteeringud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitalitootlus (6,5 %)

Kapitalitootlus (6,5 %)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

4.7.   Uue avaliku teenindamise lepingu vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta otsusele

Uue avaliku teenindamise lepingu vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta otsusele

| (139) | Isegi kui Itaalia leiab, et uue avaliku teenindamise lepingu kohaselt Laziomarile makstud avaliku teenuse hüvitis ei ole riigiabi, argumenteeris ta ka seda, miks see meede oleks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsusega kooskõlas, kui see oleks abi. |
| --- | --- |

(139)

Isegi kui Itaalia leiab, et uue avaliku teenindamise lepingu kohaselt Laziomarile makstud avaliku teenuse hüvitis ei ole riigiabi, argumenteeris ta ka seda, miks see meede oleks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsusega kooskõlas, kui see oleks abi.

| (140) | Itaalia väidab oma vastuses, et kohaldatavad on nii üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2005. aasta kui ka 2011. aasta otsus, kuna avaliku teenindamise lepingu sõlmimine oli ette nähtud 2009. aasta seaduse artiklis 19b ja Lazio dekreedis. |
| --- | --- |

(140)

Itaalia väidab oma vastuses, et kohaldatavad on nii üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev 2005. aasta kui ka 2011. aasta otsus, kuna avaliku teenindamise lepingu sõlmimine oli ette nähtud 2009. aasta seaduse artiklis 19b ja Lazio dekreedis.

| (141) | Itaalia on esitanud 2012. ja 2013. aasta andmed, mis näitavad, et iga-aastane keskmine sõitjate arv üldist majandushuvi pakkuva teenuse Laziomarile määramisele eelnenud kahel majandusaastal ei ületanud ühelgi asjaomasel liinil üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud 300 000 sõitja künnist (st 240 430 sõitjat 2012. aastal ja 254 167 sõitjat 2013. aastal). |
| --- | --- |

(141)

Itaalia on esitanud 2012. ja 2013. aasta andmed, mis näitavad, et iga-aastane keskmine sõitjate arv üldist majandushuvi pakkuva teenuse Laziomarile määramisele eelnenud kahel majandusaastal ei ületanud ühelgi asjaomasel liinil üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud 300 000 sõitja künnist (st 240 430 sõitjat 2012. aastal ja 254 167 sõitjat 2013. aastal).

4.8.   Uue avaliku teenindamise lepingu vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta raamistikule

Uue avaliku teenindamise lepingu vastavus üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta raamistikule

| (142) | Itaalia väidab, et Laziomarile ülesandeks tehtud avalik teenus kujutab endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust, mis põhineb ülesande andmise aktil, st teenuse riigihankelepingul, mis sisaldab ja milles kirjeldatakse avaliku teenuse osutamise kohustuste sisu ja kestust, asjaomast territooriumi, hüvitamismehhanismi ja hüvitise arvutamise parameetreid. |
| --- | --- |

(142)

Itaalia väidab, et Laziomarile ülesandeks tehtud avalik teenus kujutab endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust, mis põhineb ülesande andmise aktil, st teenuse riigihankelepingul, mis sisaldab ja milles kirjeldatakse avaliku teenuse osutamise kohustuste sisu ja kestust, asjaomast territooriumi, hüvitamismehhanismi ja hüvitise arvutamise parameetreid.

| (143) | Lisaks ei ületa hüvitis Itaalia väitel seda, mis on vajalik avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega seotud kulude katmiseks, kuna hüvitise suurus määrati kindlaks pakkumismenetluse käigus CIPE direktiivis sätestatud kriteeriumide alusel ja lepingus on ette nähtud järelevalvesüsteem ülemäärase hüvitamise vältimiseks. |
| --- | --- |

(143)

Lisaks ei ületa hüvitis Itaalia väitel seda, mis on vajalik avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisega seotud kulude katmiseks, kuna hüvitise suurus määrati kindlaks pakkumismenetluse käigus CIPE direktiivis sätestatud kriteeriumide alusel ja lepingus on ette nähtud järelevalvesüsteem ülemäärase hüvitamise vältimiseks.

| (144) | Mis puudutab tulumäära, osutab Itaalia ka selle puhul komisjoni 13. juuni 2017. aasta otsusele (juhtumis SA.42710) (vt põhjendus 128), mille kohaselt komisjon ei vaidlustanud 6,5 %st kõrgemat (st 8 %) tulumäära. |
| --- | --- |

(144)

Mis puudutab tulumäära, osutab Itaalia ka selle puhul komisjoni 13. juuni 2017. aasta otsusele (juhtumis SA.42710) (vt põhjendus 128), mille kohaselt komisjon ei vaidlustanud 6,5 %st kõrgemat (st 8 %) tulumäära.

5.   HINDAMINE

HINDAMINE

5.1.   Abi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

Abi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (145) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, [on] siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(145)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud, et „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, [on] siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (146) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed. Seetõttu peavad selleks, et kindlaks teha, kas teatatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik eespool nimetatud tingimused. Nimelt peab rahaline toetus:






  a) | olema saadud liikmesriigilt või riigi ressurssidest, |
| --- | --- | --- |

(146)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed. Seetõttu peavad selleks, et kindlaks teha, kas teatatud meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, olema täidetud kõik eespool nimetatud tingimused. Nimelt peab rahaline toetus:

a)

olema saadud liikmesriigilt või riigi ressurssidest,

| b) | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, |
| --- | --- |

b)

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist,

| c) | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja |
| --- | --- |

c)

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja

| d) | kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (147) | Komisjon märgib, et sildumise eesõigus, mis kehtib ainult avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel, on lahutamatult seotud Laziomari ja selle omandaja CLNi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega. Seetõttu hinnatakse seda meedet koos neile äriühingutele makstava vastava avaliku teenuse hüvitisega (vt punktid 5.1.1 ja 5.1.2). |
| --- | --- |

(147)

Komisjon märgib, et sildumise eesõigus, mis kehtib ainult avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel, on lahutamatult seotud Laziomari ja selle omandaja CLNi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega. Seetõttu hinnatakse seda meedet koos neile äriühingutele makstava vastava avaliku teenuse hüvitisega (vt punktid 5.1.1 ja 5.1.2).

| (148) | Lisaks märgib komisjon, et Itaalia ja Laziomari vahelist uut avaliku teenindamise lepingut tuleks hinnata koos Laziomari erastamisega. Selline ühine hindamine on asjakohane, sest põhimõtteliselt korraldas Itaalia uue avaliku teenindamise lepingu pakkumismenetluse nii, et võitnud pakkuja pidi selleks, et täita kõnealuses lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustusi, omandama kogu Laziomari aktsiakapitali. |
| --- | --- |

(148)

Lisaks märgib komisjon, et Itaalia ja Laziomari vahelist uut avaliku teenindamise lepingut tuleks hinnata koos Laziomari erastamisega. Selline ühine hindamine on asjakohane, sest põhimõtteliselt korraldas Itaalia uue avaliku teenindamise lepingu pakkumismenetluse nii, et võitnud pakkuja pidi selleks, et täita kõnealuses lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustusi, omandama kogu Laziomari aktsiakapitali.

5.1.1.   Laziomari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine

Laziomari ja Itaalia vahelise esialgse lepingu pikendamine

5.1.1.1.   Riiklikud rahalised vahendid

Riiklikud rahalised vahendid

| (149) | Itaalia usaldas Laziomarile esialgses lepingus, mida pikendati, nimetatud mereveoliinide teenindamise. Esialgne leping sõlmiti riigiga ja sellest tuleneva Laziomarile ette nähtud avaliku teenuse hüvitise maksab riik oma eelarvest. Seepärast saab Laziomarile makstud avaliku teenuse hüvitist seostada riigiga ja seda antakse riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(149)

Itaalia usaldas Laziomarile esialgses lepingus, mida pikendati, nimetatud mereveoliinide teenindamise. Esialgne leping sõlmiti riigiga ja sellest tuleneva Laziomarile ette nähtud avaliku teenuse hüvitise maksab riik oma eelarvest. Seepärast saab Laziomarile makstud avaliku teenuse hüvitist seostada riigiga ja seda antakse riigi ressurssidest.

| (150) | Komisjon võtab arvesse, et Itaalia sõnul maksavad kõik parvlaevaettevõtjad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele korrapäraseid tasusid, kuid Laziomar ei maksnud sildumise eesõiguse eest lisatasu. Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et põhimõtteliselt oleks Itaalia võinud otsustada kehtestada sildumise eesõiguse eest lisatasu ja seda tegemata jättes on ta loobunud riigieelarvelistest tuludest. Kuna sildumise eesõigus on antud seadusega (vt põhjendus 83), saab seda seostada riigiga. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon võtab arvesse, et Itaalia sõnul maksavad kõik parvlaevaettevõtjad sildumise eest asjaomastele sadamavaldajatele korrapäraseid tasusid, kuid Laziomar ei maksnud sildumise eesõiguse eest lisatasu. Sellegipoolest on komisjon seisukohal, et põhimõtteliselt oleks Itaalia võinud otsustada kehtestada sildumise eesõiguse eest lisatasu ja seda tegemata jättes on ta loobunud riigieelarvelistest tuludest. Kuna sildumise eesõigus on antud seadusega (vt põhjendus 83), saab seda seostada riigiga.

5.1.1.2.   Valikulisus

Valikulisus

| (151) | Selleks et meedet saaks liigitada riigiabiks, peab see olema valikuline. Avaliku teenuse hüvitist kõnealuste mereveoteenuste osutamise eest makstakse ainult Laziomarile, seega on see valikuline. Kuna sildumise eesõigus anti ainult endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Laziomarile, on ka see meede valikuline. |
| --- | --- |

(151)

Selleks et meedet saaks liigitada riigiabiks, peab see olema valikuline. Avaliku teenuse hüvitist kõnealuste mereveoteenuste osutamise eest makstakse ainult Laziomarile, seega on see valikuline. Kuna sildumise eesõigus anti ainult endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Laziomarile, on ka see meede valikuline.

5.1.1.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (152) | Komisjon tuletab meelde, et äriühingule antud avaliku teenuse hüvitised ei pruugi teatavatel rangelt määratletud tingimustel olla majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon tuletab meelde, et äriühingule antud avaliku teenuse hüvitised ei pruugi teatavatel rangelt määratletud tingimustel olla majanduslik eelis.

| (153) | Täpsemalt öeldes märkis Euroopa Kohus Altmarki kohtuotsuses, (50) et riigi sekkumine ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kui see on käsitatav hüvitisena, mis on tasu abi saanud ettevõtjate poolt avalike teenuste osutamise kohustuse täitmisel osutatud teenuse eest, mistõttu ei saa need ettevõtjad tegelikult rahalist soodustust ja see sekkumine ei anna nendele ettevõtjatele paremat konkurentsipositsiooni võrreldes nendega konkureerivate ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(153)

Täpsemalt öeldes märkis Euroopa Kohus Altmarki kohtuotsuses, (50) et riigi sekkumine ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kui see on käsitatav hüvitisena, mis on tasu abi saanud ettevõtjate poolt avalike teenuste osutamise kohustuse täitmisel osutatud teenuse eest, mistõttu ei saa need ettevõtjad tegelikult rahalist soodustust ja see sekkumine ei anna nendele ettevõtjatele paremat konkurentsipositsiooni võrreldes nendega konkureerivate ettevõtjatega.

50

| (154) | Euroopa Kohus selgitas samas ka, et selleks, et sellist avaliku teenuse hüvitist ei saaks konkreetsel juhul kvalifitseerida riigiabiks, peavad olema täidetud neli kumulatiivset kriteeriumi (Altmarki kriteeriumid), mis on kokkuvõtlikult järgmised:






  — | abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud (esimene Altmarki kriteerium); |
| --- | --- | --- |

(154)

Euroopa Kohus selgitas samas ka, et selleks, et sellist avaliku teenuse hüvitist ei saaks konkreetsel juhul kvalifitseerida riigiabiks, peavad olema täidetud neli kumulatiivset kriteeriumi (Altmarki kriteeriumid), mis on kokkuvõtlikult järgmised:

—

abi saav ettevõtja peab olema reaalselt vastutav avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määratletud (esimene Altmarki kriteerium);

| — | parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (teine Altmarki kriteerium); |
| --- | --- |

—

parameetrid, mille alusel hüvitis arvutatakse, peavad olema eelnevalt objektiivselt ja läbipaistvalt kindlaks määratud (teine Altmarki kriteerium);

| — | hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (kolmas Altmarki kriteerium); |
| --- | --- |

—

hüvitis ei tohi olla suurem, kui on vajalik avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks, arvestades selle kohustuse täitmisega seotud tulu ja mõistlikku kasumit (kolmas Altmarki kriteerium);

| — | kui avalike teenuste osutamise kohustusi täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus pakkumismenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise suurus olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmisel kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (neljas Altmarki kriteerium). |
| --- | --- |

—

kui avalike teenuste osutamise kohustusi täitvat ettevõtjat ei valitud konkreetsel juhul avalikus pakkumismenetluses, mis võimaldab välja valida kandidaadi, kes suudab üldsusele asjassepuutuvaid teenuseid osutada kõige odavamalt, peab sobiva hüvitise suurus olema kindlaks määratud selliste kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmisel kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ja mõistlikku kasumit (neljas Altmarki kriteerium).

| (155) | Komisjon täpsustas Altmarki kriteeriumide kohaldamist oma teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev teatis“) (51). |
| --- | --- |

(155)

Komisjon täpsustas Altmarki kriteeriumide kohaldamist oma teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev teatis“) (51).

51

| (156) | Arvestades, et Altmarki kriteeriumid peavad olema täidetud kumulatiivselt, võimaldaks ühe nimetatud kriteeriumi mittejärgimine komisjonil järeldada, et hinnatav meede annab abisaajale majandusliku eelise. Selle põhjal hindab komisjon kõigepealt neljanda Altmarki kriteeriumi täitmist. |
| --- | --- |

(156)

Arvestades, et Altmarki kriteeriumid peavad olema täidetud kumulatiivselt, võimaldaks ühe nimetatud kriteeriumi mittejärgimine komisjonil järeldada, et hinnatav meede annab abisaajale majandusliku eelise. Selle põhjal hindab komisjon kõigepealt neljanda Altmarki kriteeriumi täitmist.

| (157) | Neljanda Altmarki kriteeriumi kohaselt peab hüvitis riigiabi välistamiseks piirduma üksnes minimaalselt vajalikuga. See kriteerium arvatakse täidetuks juhul, kui avaliku teenuse hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid üldsusele kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi juhitud ettevõtte kulude alusel. |
| --- | --- |

(157)

Neljanda Altmarki kriteeriumi kohaselt peab hüvitis riigiabi välistamiseks piirduma üksnes minimaalselt vajalikuga. See kriteerium arvatakse täidetuks juhul, kui avaliku teenuse hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama teenuseid üldsusele kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi juhitud ettevõtte kulude alusel.

| (158) | Ühegi esialgse lepingu pikendamise puhul ajavahemikul 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 ei valitud Laziomari avaliku pakkumismenetluse teel. Itaalia pikendas üksnes juba kehtivat süsteemi, andes sellega eelnevalt kindlaks määratud ettevõtjale õiguse saada endiselt hüvitist avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest. |
| --- | --- |

(158)

Ühegi esialgse lepingu pikendamise puhul ajavahemikul 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 ei valitud Laziomari avaliku pakkumismenetluse teel. Itaalia pikendas üksnes juba kehtivat süsteemi, andes sellega eelnevalt kindlaks määratud ettevõtjale õiguse saada endiselt hüvitist avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest.

| (159) | Lisaks ei ole Itaalia esitanud komisjonile mingeid tõendeid selle kohta, et hüvitise suurus määrati kindlaks nende kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ning mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(159)

Lisaks ei ole Itaalia esitanud komisjonile mingeid tõendeid selle kohta, et hüvitise suurus määrati kindlaks nende kulude analüüsi alusel, mida keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks vajalike sobivate transpordivahenditega varustatud ettevõtja oleks nende kohustuste täitmiseks kandnud, arvestades nende kohustuste täitmisega seotud tulusid ning mõistlikku kasumit.

| (160) | Komisjon järeldab seetõttu, et käesoleval juhul ei ole neljas Altmarki kriteerium täidetud. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon järeldab seetõttu, et käesoleval juhul ei ole neljas Altmarki kriteerium täidetud.

| (161) | Arvestades, et kõnealusel juhul ei järgita nelja Altmarki tingimust kumulatiivselt, järeldab komisjon, et pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliinide teenindamise eest makstud hüvitis andis Laziomarile majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(161)

Arvestades, et kõnealusel juhul ei järgita nelja Altmarki tingimust kumulatiivselt, järeldab komisjon, et pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliinide teenindamise eest makstud hüvitis andis Laziomarile majandusliku eelise.

| (162) | Sildumise eesõigusega seoses tuletab komisjon kõigepealt meelde, et Itaalia konkurentsiamet AGCM on vähemalt kahel korral leidnud, et sellel meetmel on majanduslik väärtus (52). Sellegipoolest ei maksa Laziomar sildumise eesõiguse eest mingit tasu (vt põhjendus 130). Lisaks sellele märgib komisjon, et sildumise eesõigusel on vähemalt teoreetiliselt potentsiaal vähendada ettevõtja kulusid (nt kuna garanteeritud sildumine võib lühendada sadamates ooteaegu ja vähendada seega kütusekulusid) või suurendada tema tulusid (nt seetõttu, et mõnel kellaajal väljumiste järele võib tekkida suurem sõitjatepoolne nõudlus). On tõsi, et kui sildumise eesõigus võimaldab kiiremat sildumist, võivad parvlaevateenuse kasutajad eelistada parvlaevaettevõtjat, kes sellest meetmest kasu saab. Isegi kui need mõjud realiseeruvad vaid piiratud tingimustel või on suhteliselt väikesed, võib sildumise eesõigus anda Laziomarile siiski majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(162)

Sildumise eesõigusega seoses tuletab komisjon kõigepealt meelde, et Itaalia konkurentsiamet AGCM on vähemalt kahel korral leidnud, et sellel meetmel on majanduslik väärtus (52). Sellegipoolest ei maksa Laziomar sildumise eesõiguse eest mingit tasu (vt põhjendus 130). Lisaks sellele märgib komisjon, et sildumise eesõigusel on vähemalt teoreetiliselt potentsiaal vähendada ettevõtja kulusid (nt kuna garanteeritud sildumine võib lühendada sadamates ooteaegu ja vähendada seega kütusekulusid) või suurendada tema tulusid (nt seetõttu, et mõnel kellaajal väljumiste järele võib tekkida suurem sõitjatepoolne nõudlus). On tõsi, et kui sildumise eesõigus võimaldab kiiremat sildumist, võivad parvlaevateenuse kasutajad eelistada parvlaevaettevõtjat, kes sellest meetmest kasu saab. Isegi kui need mõjud realiseeruvad vaid piiratud tingimustel või on suhteliselt väikesed, võib sildumise eesõigus anda Laziomarile siiski majandusliku eelise.

52

5.1.1.4.   Konkurentsile ja kaubandusele avaldatav mõju

Konkurentsile ja kaubandusele avaldatav mõju

| (163) | Kui liikmesriigi antud abiga tugevdatakse ettevõtja positsiooni võrreldes teiste Euroopa Liidu siseturul konkureerivate ettevõtjatega, siis tuleb viimati nimetatud ettevõtjaid käsitada sellest abist mõjutatuna (53). Piisab sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turul (54). |
| --- | --- |

(163)

Kui liikmesriigi antud abiga tugevdatakse ettevõtja positsiooni võrreldes teiste Euroopa Liidu siseturul konkureerivate ettevõtjatega, siis tuleb viimati nimetatud ettevõtjaid käsitada sellest abist mõjutatuna (53). Piisab sellest, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turul (54).

53

54

| (164) | Käesoleval juhul konkureerib abisaaja teiste liidus mereveoteenuseid pakkuvate ettevõtjatega, eelkõige alates sellest ajast, millal jõustusid nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86 (55) ja merekabotaaži määrus, millega liberaliseeritakse vastavalt mereveo ja merekabotaaži rahvusvaheline turg. Asjaolu, et mõnel liinil oli Laziomar sel ajal ainus teenuseosutaja, ei tähenda, et teised (rahvusvahelised) teenuseosutajad ei võiks olla huvitatud sarnaste mereveoteenuste pakkumisest. Seetõttu võib pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliinide teenindamise eest antav hüvitis mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. Samadel põhjustel kehtib see järeldus ka sildumise eesõiguse kohta. |
| --- | --- |

(164)

Käesoleval juhul konkureerib abisaaja teiste liidus mereveoteenuseid pakkuvate ettevõtjatega, eelkõige alates sellest ajast, millal jõustusid nõukogu määrus (EMÜ) nr 4055/86 (55) ja merekabotaaži määrus, millega liberaliseeritakse vastavalt mereveo ja merekabotaaži rahvusvaheline turg. Asjaolu, et mõnel liinil oli Laziomar sel ajal ainus teenuseosutaja, ei tähenda, et teised (rahvusvahelised) teenuseosutajad ei võiks olla huvitatud sarnaste mereveoteenuste pakkumisest. Seetõttu võib pikendatud esialgse lepingu alusel mereveoliinide teenindamise eest antav hüvitis mõjutada liidu kaubandust ja moonutada konkurentsi siseturul. Samadel põhjustel kehtib see järeldus ka sildumise eesõiguse kohta.

55

5.1.1.5.   Järeldus

Järeldus

| (165) | Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud, järeldab komisjon, et nii korduvalt pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitis kui ka sildumise eesõigus avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel on riigiabi Laziomarile. |
| --- | --- |

(165)

Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud, järeldab komisjon, et nii korduvalt pikendatud esialgse lepingu alusel makstud avaliku teenuse hüvitis kui ka sildumise eesõigus avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel on riigiabi Laziomarile.

5.1.1.6.   Uus või olemasolev abi

Uus või olemasolev abi

| (166) | Komisjon märgib kõigepealt, et (sel ajal) Caremarile avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest 2008. aasta lõpuni makstud hüvitist käesolevas otsuses ei hinnata. Hüvitise hindamist ja selle liigitumist olemasolevaks abiks merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 alusel käsitletakse komisjoni eraldi otsuses (56). |
| --- | --- |

(166)

Komisjon märgib kõigepealt, et (sel ajal) Caremarile avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise eest 2008. aasta lõpuni makstud hüvitist käesolevas otsuses ei hinnata. Hüvitise hindamist ja selle liigitumist olemasolevaks abiks merekabotaaži määruse artikli 4 lõike 3 alusel käsitletakse komisjoni eraldi otsuses (56).

56

| (167) | Vastavalt nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (57) artikli 1 punktile c on uus abi „kogu abi, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused“. Lisaks nähakse ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 ette, et olemasoleva abi määramise plaanidest või olemasoleva abi muutmise plaanidest tuleb komisjoni piisavalt aegsasti teavitada ja neid ei tohi rakendada enne, kui nimetatud menetluses on tehtud lõplik otsus (58). Kooskõlas Euroopa Liidu kohtute seisukohaga (59) leiab komisjon, et sellise abikava rakendamise kestuse muutmine (st pikendamine), mille lõppkuupäev oli paika pandud (st 31. detsember 2008), on piisav, et muuta see uueks abiks, olenemata sellest, kas meetme muid omadusi muudeti või mitte. |
| --- | --- |

(167)

Vastavalt nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (57) artikli 1 punktile c on uus abi „kogu abi, see tähendab abikavad ja individuaalne abi, mis ei ole olemasolev abi, sealhulgas olemasoleva abi muudatused“. Lisaks nähakse ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 ette, et olemasoleva abi määramise plaanidest või olemasoleva abi muutmise plaanidest tuleb komisjoni piisavalt aegsasti teavitada ja neid ei tohi rakendada enne, kui nimetatud menetluses on tehtud lõplik otsus (58). Kooskõlas Euroopa Liidu kohtute seisukohaga (59) leiab komisjon, et sellise abikava rakendamise kestuse muutmine (st pikendamine), mille lõppkuupäev oli paika pandud (st 31. detsember 2008), on piisav, et muuta see uueks abiks, olenemata sellest, kas meetme muid omadusi muudeti või mitte.

57

58

59

| (168) | Eespool esitatud põhjustel leiab komisjon, et olenemata asjaolust, et (sel ajal) Caremarile kuni 2008. aasta lõpuni makstud hüvitis liigitub olemasolevaks abiks, (60) tuleks korduvalt pikendatud esialgse lepingu alusel Laziomarile makstud avaliku teenuse hüvitist pidada uueks abiks. See järeldus kehtib ka sildumise eesõiguse kohta. |
| --- | --- |

(168)

Eespool esitatud põhjustel leiab komisjon, et olenemata asjaolust, et (sel ajal) Caremarile kuni 2008. aasta lõpuni makstud hüvitis liigitub olemasolevaks abiks, (60) tuleks korduvalt pikendatud esialgse lepingu alusel Laziomarile makstud avaliku teenuse hüvitist pidada uueks abiks. See järeldus kehtib ka sildumise eesõiguse kohta.

60

5.1.2.   Laziomari äriüksusega seotud uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine

Laziomari äriüksusega seotud uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine

| (169) | Selleks et otsustada, kas Laziomari äriüksusega seotud uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine kujutab endast Laziomarile ja selle omandajale antud eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas Altmarki kriteeriumid on täidetud (vt põhjendus 154). |
| --- | --- |

(169)

Selleks et otsustada, kas Laziomari äriüksusega seotud uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine kujutab endast Laziomarile ja selle omandajale antud eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, peab komisjon hindama, kas Altmarki kriteeriumid on täidetud (vt põhjendus 154).

5.1.2.1.   Esimene Altmarki kriteerium

Esimene Altmarki kriteerium

| (170) | Komisjon tuletab meelde, et üldist huvi pakkuva teenuse kohta ei ole liidu õiguses ühest ja täpset määratlust ei esimese Altmarki tingimuse ega ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses (61). Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkt 46 on sõnastatud järgmiselt.

  „Kui konkreetsed, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatust määratlevad liidu eeskirjad puuduvad, on liikmesriikidel lai tegutsemisruum konkreetse teenuse määratlemiseks üldist majandushuvi pakkuvana ja maksta teenuse pakkujale hüvitist. Komisjoni pädevus piirdub selles küsimuses kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga, määratledes konkreetse teenuse üldist majandushuvi pakkuvana, ja selle hindamisega, kas hüvitise näol on tegu riigiabiga. Kui konkreetsed liidu eeskirjad on olemas, peavad liikmesriigid neist teenuste määratlemisel lähtuma, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt“. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon tuletab meelde, et üldist huvi pakkuva teenuse kohta ei ole liidu õiguses ühest ja täpset määratlust ei esimese Altmarki tingimuse ega ELi toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses (61). Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkt 46 on sõnastatud järgmiselt.

61

„Kui konkreetsed, üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ulatust määratlevad liidu eeskirjad puuduvad, on liikmesriikidel lai tegutsemisruum konkreetse teenuse määratlemiseks üldist majandushuvi pakkuvana ja maksta teenuse pakkujale hüvitist. Komisjoni pädevus piirdub selles küsimuses kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga, määratledes konkreetse teenuse üldist majandushuvi pakkuvana, ja selle hindamisega, kas hüvitise näol on tegu riigiabiga. Kui konkreetsed liidu eeskirjad on olemas, peavad liikmesriigid neist teenuste määratlemisel lähtuma, ilma et see piiraks komisjoni kohustust hinnata, kas üldist majandushuvi pakkuv teenus on määratletud riigiabi kontrollimise seisukohast nõuetekohaselt“.

| (171) | Seepärast on riiklikel asutustel õigus asuda seisukohale, et teatavad teenused pakuvad üldist huvi ja neid tuleb osutada üldsuse huvide kaitsmiseks avalike teenuste osutamise kohustuse abil, kui teenuste osutamise tagamiseks nõutaval tasemel või tingimustel ei piisa turujõududest. |
| --- | --- |

(171)

Seepärast on riiklikel asutustel õigus asuda seisukohale, et teatavad teenused pakuvad üldist huvi ja neid tuleb osutada üldsuse huvide kaitsmiseks avalike teenuste osutamise kohustuse abil, kui teenuste osutamise tagamiseks nõutaval tasemel või tingimustel ei piisa turujõududest.

| (172) | Kabotaaži valdkonnas kehtivad avalike teenuste osutamise kohustust reguleerivad üksikasjalikud liidu eeskirjad on sätestatud merekabotaaži määruses, mereveoga tegelevatele ettevõtjatele antava võimaliku riigiabi uurimise puhul aga ühenduse suunistes meretranspordile antava riigiabi kohta (edaspidi „mereveo riigiabi suunised“) (62). |
| --- | --- |

(172)

Kabotaaži valdkonnas kehtivad avalike teenuste osutamise kohustust reguleerivad üksikasjalikud liidu eeskirjad on sätestatud merekabotaaži määruses, mereveoga tegelevatele ettevõtjatele antava võimaliku riigiabi uurimise puhul aga ühenduse suunistes meretranspordile antava riigiabi kohta (edaspidi „mereveo riigiabi suunised“) (62).

62

| (173) | Merekabotaaži määruse artikli 4 lõikes 1 on sätestatud:

  „Liikmesriik võib sõlmida avalike teenuste osutamise lepinguid laevaühingutega, kes osalevad regulaarsete teenuste osutamisel saartele ja saartelt ning nende vahel, või kehtestada neile avalike teenuste osutamise kohustusi kabotaažiteenuste osutamise tingimusena. Kui liikmesriik sõlmib avalike teenuste osutamise lepinguid või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustusi, peab ta seda tegema ühtki ühenduse laevaomanikku diskrimineerimata“. |
| --- | --- |

(173)

Merekabotaaži määruse artikli 4 lõikes 1 on sätestatud:

„Liikmesriik võib sõlmida avalike teenuste osutamise lepinguid laevaühingutega, kes osalevad regulaarsete teenuste osutamisel saartele ja saartelt ning nende vahel, või kehtestada neile avalike teenuste osutamise kohustusi kabotaažiteenuste osutamise tingimusena. Kui liikmesriik sõlmib avalike teenuste osutamise lepinguid või kehtestab avalike teenuste osutamise kohustusi, peab ta seda tegema ühtki ühenduse laevaomanikku diskrimineerimata“.

| (174) | Merekabotaaži määruse artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et avaliku teenindamise leping võib hõlmata: veoteenuseid, mis vastavad kinnitatud jätkuvus-, regulaarsus-, veomahu- ja kvaliteedinormidele, lisaveoteenuseid, kindlaksmääratud tariifiga ja kindlaksmääratud tingimustel, eriti teatavatele reisijatekategooriatele või teatavatel liinidel osutatavaid veoteenuseid, teenuste kohandamist tegelike nõuetega. |
| --- | --- |

(174)

Merekabotaaži määruse artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et avaliku teenindamise leping võib hõlmata: veoteenuseid, mis vastavad kinnitatud jätkuvus-, regulaarsus-, veomahu- ja kvaliteedinormidele, lisaveoteenuseid, kindlaksmääratud tariifiga ja kindlaksmääratud tingimustel, eriti teatavatele reisijatekategooriatele või teatavatel liinidel osutatavaid veoteenuseid, teenuste kohandamist tegelike nõuetega.

| (175) | Mereveo riigiabi suuniste punkti 9 kohaselt võib kehtestada avalike teenuste osutamise kohustusi või sõlmida avaliku teenindamise lepinguid teenuste kohta, millele on viidatud määruse (EMÜ) nr 3577/92 artiklis 4, st plaanipäraste transporditeenuste kohta saartele, saartelt ja nende vahel. |
| --- | --- |

(175)

Mereveo riigiabi suuniste punkti 9 kohaselt võib kehtestada avalike teenuste osutamise kohustusi või sõlmida avaliku teenindamise lepinguid teenuste kohta, millele on viidatud määruse (EMÜ) nr 3577/92 artiklis 4, st plaanipäraste transporditeenuste kohta saartele, saartelt ja nende vahel.

| (176) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib avalike teenuste osutamise kohustusi kehtestada vaid siis, kui see on põhjendatud vajadusega tagada piisavad regulaarsed mereveoteenused, mida ei ole võimalik tagada ainult turujõudude abil (63). Merekabotaaži määruse tõlgendamist käsitlevas teatises (64) kinnitatakse, et „[l]iinid, mida võib kohustada teenindama avaliku teenuse korras, määravad kindlaks liikmesriigid (k.a piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused), mitte laevaomanikud. Avalike teenuste osutamise kohustusi võib eelkõige ette näha saarekabotaaži regulaarteenusena, juhul kui turuhäirete tõttu ei ole võimalik tagada piisavat teenust“. Lisaks määratletakse merekabotaaži määruse artikli 2 punktis 4 avalike teenuste osutamise kohustused kui kohustused, „mida kõnesolev ühenduse laevaomanik kommertshuvidest lähtudes endale ei võtaks või ei võtaks samas ulatuses või samadel tingimustel“. |
| --- | --- |

(176)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib avalike teenuste osutamise kohustusi kehtestada vaid siis, kui see on põhjendatud vajadusega tagada piisavad regulaarsed mereveoteenused, mida ei ole võimalik tagada ainult turujõudude abil (63). Merekabotaaži määruse tõlgendamist käsitlevas teatises (64) kinnitatakse, et „[l]iinid, mida võib kohustada teenindama avaliku teenuse korras, määravad kindlaks liikmesriigid (k.a piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused), mitte laevaomanikud. Avalike teenuste osutamise kohustusi võib eelkõige ette näha saarekabotaaži regulaarteenusena, juhul kui turuhäirete tõttu ei ole võimalik tagada piisavat teenust“. Lisaks määratletakse merekabotaaži määruse artikli 2 punktis 4 avalike teenuste osutamise kohustused kui kohustused, „mida kõnesolev ühenduse laevaomanik kommertshuvidest lähtudes endale ei võtaks või ei võtaks samas ulatuses või samadel tingimustel“.

63

64

| (177) | Tuginedes kohtupraktikale, (65) kontrollib komisjon eesmärgiga hinnata, kas on olemas tegelik vajadus avalike teenuste järele ning kas see oli vajalik ja proportsionaalne, ning seega ka seda, kas esimene Altmarki kriteerium on täidetud, järgmist:






  1) | kas oli olemas kasutajatepoolne nõudlus; |
| --- | --- | --- |

(177)

Tuginedes kohtupraktikale, (65) kontrollib komisjon eesmärgiga hinnata, kas on olemas tegelik vajadus avalike teenuste järele ning kas see oli vajalik ja proportsionaalne, ning seega ka seda, kas esimene Altmarki kriteerium on täidetud, järgmist:

65

1)

kas oli olemas kasutajatepoolne nõudlus;

kasutajatepoolne nõudlus

| 2) | kas turuosalised ei suutnud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustuseta (turutõrke olemasolu); |
| --- | --- |

2)

kas turuosalised ei suutnud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustuseta (turutõrke olemasolu);

turutõrke olemasolu

| 3) | kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis). |
| --- | --- |

3)

kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis).

kõige vähem kahjulik lähenemisviis

1)   Kasutajatepoolne nõudlus

Kasutajatepoolne nõudlus

| (178) | Kõnealusel juhul usaldati Laziomarile sõitjateveo-, segaveo- ja kaubaveoteenuste osutamine mitmel liinil, nagu on näidatud tabelis 9. Laziomarile pandud avaliku teenindamise kohustused puudutasid teenindatavaid sadamaid, avaliku teenindamise korra alusel teenindatavatele mereveoühendustele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, teenuste sagedust ja maksimumtariife. |
| --- | --- |

(178)

Kõnealusel juhul usaldati Laziomarile sõitjateveo-, segaveo- ja kaubaveoteenuste osutamine mitmel liinil, nagu on näidatud tabelis 9. Laziomarile pandud avaliku teenindamise kohustused puudutasid teenindatavaid sadamaid, avaliku teenindamise korra alusel teenindatavatele mereveoühendustele määratud laevade tüüpi ja mahutavust, teenuste sagedust ja maksimumtariife.

| (179) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 120, on Itaalia kehtestanud uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ning ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjoni arvates on need tõepoolest õigustatud avaliku huvi eesmärgid. |
| --- | --- |

(179)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 120, on Itaalia kehtestanud uues lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ning ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjoni arvates on need tõepoolest õigustatud avaliku huvi eesmärgid.

| (180) | Varem ei ole Itaalia taotletud eesmärke üksnes turujõudude koosmõju abil saavutanud. Tegelikult on nende teenuste piisavust traditsiooniliselt tagatud avaliku teenuse osutamise kohustustega, mis on sellel eesmärgil pandud endise Tirrenia kontserni äriühingutele ja mis on sätestatud esialgsetes lepingutes. Komisjon märgibki, et kõnealuseid liine on hoitud peaaegu muutumatuna käigus palju aastaid, st vähemalt alates esialgse lepingu jõustumisest. Itaalia ja eelkõige piirkondlikud omavalitsused leidsid, et need teenused olid (ja on endiselt) vajalikud kasutajatepoolse nõudluse rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(180)

Varem ei ole Itaalia taotletud eesmärke üksnes turujõudude koosmõju abil saavutanud. Tegelikult on nende teenuste piisavust traditsiooniliselt tagatud avaliku teenuse osutamise kohustustega, mis on sellel eesmärgil pandud endise Tirrenia kontserni äriühingutele ja mis on sätestatud esialgsetes lepingutes. Komisjon märgibki, et kõnealuseid liine on hoitud peaaegu muutumatuna käigus palju aastaid, st vähemalt alates esialgse lepingu jõustumisest. Itaalia ja eelkõige piirkondlikud omavalitsused leidsid, et need teenused olid (ja on endiselt) vajalikud kasutajatepoolse nõudluse rahuldamiseks.

| (181) | Mis puudutab kaubaveoliine (st liin T3 ja liin T4), siis tuletab komisjon meelde, et Üldkohus on juba sedastanud, (66) et kõnealuse teenuse kvalifitseerumiseks üldist majandushuvi pakkuva teenusena ei pea see tingimata olema ranges tähenduses universaalteenus. Tegelikult ei tähenda universaalteenuse mõiste seda, et asjaomane teenus peab vastama terve elanikkonna ühisele vajadusele või et seda tuleb osutada tervel territooriumil, (67) vaid see peab teenima kogu ühiskonna huve. Lisaks on komisjon seisukohal, et liidu õigusaktid ei takista liikmesriikidel oma kaalutlusõiguse raames kehtivalt liigitada teatavaid äärealadele ja äärealadelt pakutavaid mereveoteenuseid üldist majandushuvi pakkuva teenusena tingimusel, et järgitakse merekabotaaži määruses sätestatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(181)

Mis puudutab kaubaveoliine (st liin T3 ja liin T4), siis tuletab komisjon meelde, et Üldkohus on juba sedastanud, (66) et kõnealuse teenuse kvalifitseerumiseks üldist majandushuvi pakkuva teenusena ei pea see tingimata olema ranges tähenduses universaalteenus. Tegelikult ei tähenda universaalteenuse mõiste seda, et asjaomane teenus peab vastama terve elanikkonna ühisele vajadusele või et seda tuleb osutada tervel territooriumil, (67) vaid see peab teenima kogu ühiskonna huve. Lisaks on komisjon seisukohal, et liidu õigusaktid ei takista liikmesriikidel oma kaalutlusõiguse raames kehtivalt liigitada teatavaid äärealadele ja äärealadelt pakutavaid mereveoteenuseid üldist majandushuvi pakkuva teenusena tingimusel, et järgitakse merekabotaaži määruses sätestatud põhimõtteid.

66

67

| (182) | Itaalia on selgitanud, et avaliku teenuse vajadused on seotud Ponziane saarestiku saarte geograafiliste ja sotsiaal-majanduslike erijoontega. Teenuste riigihankelepingu artiklis 1 on sätestatud, et lepinguga Laziomarile antud teenused on „[...] vajalikud eri piirkondi ühendava liikluse säilitamiseks, et tagada Ponziane saarte avalike ja sotsiaalteenuste nõuetekohaseks toimimiseks vajalike kaupade, sealhulgas erikaupade tarnimine [...]“. Mis puudutab Ponza saart, on olemas vajadus eri piirkondi ühendava liikluse järele ning kaupade ja erikaupade tarnimine on vajalik, arvestades selle kaugust maismaast (ligikaudu 27 meremiili Terracinast) ja väikest rahvaarvu (umbes 3 500 elanikku). Sarnased kaalutlused kehtivad ka Ventotene saare kohta (umbes 31 meremiili Terracinast ja umbes 800 elanikku). Nende kaubaveoteenuste korrapärane sagedus aasta ringi tagab, et ka madalhooajal, kui turistidepoolne nõudlus on väiksem, on nende saarte elanikud ja ettevõtjad piisavalt varustatud. Peale selle aitavad need teenused kaasa mõlema saare majanduslikule arengule tänu kaupade ja erikaupade (nt ohtlikud kaubad, tahked olmejäätmed jne) veole mandrilt ja mandrile . |
| --- | --- |

(182)

Itaalia on selgitanud, et avaliku teenuse vajadused on seotud Ponziane saarestiku saarte geograafiliste ja sotsiaal-majanduslike erijoontega. Teenuste riigihankelepingu artiklis 1 on sätestatud, et lepinguga Laziomarile antud teenused on „[...] vajalikud eri piirkondi ühendava liikluse säilitamiseks, et tagada Ponziane saarte avalike ja sotsiaalteenuste nõuetekohaseks toimimiseks vajalike kaupade, sealhulgas erikaupade tarnimine [...]“. Mis puudutab Ponza saart, on olemas vajadus eri piirkondi ühendava liikluse järele ning kaupade ja erikaupade tarnimine on vajalik, arvestades selle kaugust maismaast (ligikaudu 27 meremiili Terracinast) ja väikest rahvaarvu (umbes 3 500 elanikku). Sarnased kaalutlused kehtivad ka Ventotene saare kohta (umbes 31 meremiili Terracinast ja umbes 800 elanikku). Nende kaubaveoteenuste korrapärane sagedus aasta ringi tagab, et ka madalhooajal, kui turistidepoolne nõudlus on väiksem, on nende saarte elanikud ja ettevõtjad piisavalt varustatud. Peale selle aitavad need teenused kaasa mõlema saare majanduslikule arengule tänu kaupade ja erikaupade (nt ohtlikud kaubad, tahked olmejäätmed jne) veole mandrilt ja mandrile .

| (183) | Mis puudutab sõitjateveo- ja segaveoteenuseid, esitas Itaalia tegeliku nõudluse kirjeldamiseks koondstatistika, mis näitab, et 2012. aastal vedas Laziomar vastavate avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud ajavahemike jooksul avaliku teenuse liinidel kokku 240 430 sõitjat ja 13 228 sõidukit. 2013. aasta arvud olid suuremad (st 254 167 sõitjat ja 16 927 sõidukit). See näitab, et kahel aastal enne seda, kui avalike teenuste osutamise kohustused Laziomarile usaldati, oli asjaomastel liinidel mereveoteenuste järele märkimisväärne kogunõudlus (üksikasjalik statistika liinide kaupa aastate 2011–2013 kohta on esitatud põhjenduses 291). |
| --- | --- |

(183)

Mis puudutab sõitjateveo- ja segaveoteenuseid, esitas Itaalia tegeliku nõudluse kirjeldamiseks koondstatistika, mis näitab, et 2012. aastal vedas Laziomar vastavate avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud ajavahemike jooksul avaliku teenuse liinidel kokku 240 430 sõitjat ja 13 228 sõidukit. 2013. aasta arvud olid suuremad (st 254 167 sõitjat ja 16 927 sõidukit). See näitab, et kahel aastal enne seda, kui avalike teenuste osutamise kohustused Laziomarile usaldati, oli asjaomastel liinidel mereveoteenuste järele märkimisväärne kogunõudlus (üksikasjalik statistika liinide kaupa aastate 2011–2013 kohta on esitatud põhjenduses 291).

| (184) | Et pakkuda lisatõendeid selle kohta, et kasutajatepoolne nõudlus püsis, kui Laziomar hakkas kõigil liinidel teenuseid osutama uue avaliku teenindamise lepingu alusel, esitas Itaalia ka koondstatistika, mis hõlmab perioodi kuni 2019. aasta lõpuni (vt tabelid 6–8). Need tõendid kinnitavad, et kasutajate nõudlus püsis, kuigi esines teatavaid väikesi kõrvalekaldeid üles- või allapoole. Igal juhul ei osutanud iga aasta kohta ja kuni 2019. aasta lõpuni liinide kaupa tehtud statistika analüüs kordagi sellele, et kasutajatepoolne nõudlus konkreetsetel liinidel oleks kadunud.

  Tabel 6


  Aastate 2014–2019 sõitjateveo statistika














  Aasta | Liin T1 | Liin T2 | Liin T3 | Liin T4 | Liin A1 | Liin A2 | Liin A3 | Sõitjate arv kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 125 720 | 63 376 | 30 812 | 1 509 | 36 474 | 58 680 | 40 000 | 356 571 |
| 2015 | 131 453 | 65 822 | 40 211 | 165 | 37 442 | 69 327 | 46 847 | 391 267 |
| 2016 | 141 720 | 81 572 | 45 006 | 308 | 42 209 | 60 263 | 37 981 | 409 959 |
| 2017 | 154 948 | 86 832 | 57 165 | 360 | 48 985 | 68 573 | 39 482 | 456 345 |
| 2018 | 160 304 | 85 310 | 59 642 | 168 | 58 013 | 68 405 | 37 226 | 447 581 |
| 2019 | 170 636 | 88 728 | 55 047 | 177 | 52 569 | 48 198 | 32 226 | 442 409 |

(184)

Et pakkuda lisatõendeid selle kohta, et kasutajatepoolne nõudlus püsis, kui Laziomar hakkas kõigil liinidel teenuseid osutama uue avaliku teenindamise lepingu alusel, esitas Itaalia ka koondstatistika, mis hõlmab perioodi kuni 2019. aasta lõpuni (vt tabelid 6–8). Need tõendid kinnitavad, et kasutajate nõudlus püsis, kuigi esines teatavaid väikesi kõrvalekaldeid üles- või allapoole. Igal juhul ei osutanud iga aasta kohta ja kuni 2019. aasta lõpuni liinide kaupa tehtud statistika analüüs kordagi sellele, et kasutajatepoolne nõudlus konkreetsetel liinidel oleks kadunud.

Tabel 6

Tabel 6

Aastate 2014–2019 sõitjateveo statistika

Aastate 2014–2019 sõitjateveo statistika

Aasta

Liin T1

Liin T2

Liin T3

Liin T4

Liin A1

Liin A2

Liin A3

Sõitjate arv kokku

2014

125 720

63 376

30 812

1 509

36 474

58 680

40 000

356 571

2015

131 453

65 822

40 211

165

37 442

69 327

46 847

391 267

2016

141 720

81 572

45 006

308

42 209

60 263

37 981

409 959

2017

154 948

86 832

57 165

360

48 985

68 573

39 482

456 345

2018

160 304

85 310

59 642

168

58 013

68 405

37 226

447 581

2019

170 636

88 728

55 047

177

52 569

48 198

32 226

442 409

Tabel 7

Tabel 7

Aastate 2014–2019 sõidukiteveo statistika

Aastate 2014–2019 sõidukiteveo statistika

| Aasta | Liin T1 | Liin T2 | Liin T3 | Liin T4 | Liin A1 | Liin A2 | Liin A3 | Sõidukite arv kokku (68) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 12 822 | 2 587 | 3 482 | 35 | | | | 18 926 |
| 2015 | 12 874 | 2 819 | 3 212 | 390 | | | | 19 295 |
| 2016 | 12 942 | 3 245 | 3 590 | 784 | | | | 20 561 |
| 2017 | 13 796 | 3 331 | 3 772 | 324 | | | | 21 223 |
| 2018 | 14 165 | 3 171 | 3 846 | 152 | | | | 21 334 |
| 2019 | 14 011 | 3 242 | 3 316 | 172 | | | | 20 741 |

Aasta

Liin T1

Liin T2

Liin T3

Liin T4

Liin A1

Liin A2

Liin A3

Sõidukite arv kokku (68)

68

2014

12 822

2 587

3 482

35

18 926

2015

12 874

2 819

3 212

390

19 295

2016

12 942

3 245

3 590

784

20 561

2017

13 796

3 331

3 772

324

21 223

2018

14 165

3 171

3 846

152

21 334

2019

14 011

3 242

3 316

172

20 741

Tabel 8

Tabel 8

Aastate 2014–2019 kaubavedu meetrites
   (69)

Aastate 2014–2019 kaubavedu meetrites

69

| Aasta | Liin T3 | Liin T4 | Meetrite koguarv |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | 206 514 | 16 367 | 222 881 |
| 2015 | 259 112 | 22 659 | 281 771 |
| 2016 | 281 229 | 23 230 | 304 459 |
| 2017 | 294 442 | 27 623 | 322 065 |
| 2018 | 310 736 | 14 256 | 324 992 |
| 2019 | 302 631 | 15 228 | 317 859 |

Aasta

Liin T3

Liin T4

Meetrite koguarv

2014

206 514

16 367

222 881

2015

259 112

22 659

281 771

2016

281 229

23 230

304 459

2017

294 442

27 623

322 065

2018

310 736

14 256

324 992

2019

302 631

15 228

317 859

| (185) | Komisjon leiab, et eespool esitatud statistika näitab selgelt tegelikku nõudlust sõitjateveo-, segaveo- ja kaubaveoteenuste järele kõigil vastavatel avaliku teenindamise lepingu järgsetel liinidel. Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastavad üldsuse tegelikele vajadustele ja rahuldavad tegelikku kasutajatepoolset nõudlust. |
| --- | --- |

(185)

Komisjon leiab, et eespool esitatud statistika näitab selgelt tegelikku nõudlust sõitjateveo-, segaveo- ja kaubaveoteenuste järele kõigil vastavatel avaliku teenindamise lepingu järgsetel liinidel. Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastavad üldsuse tegelikele vajadustele ja rahuldavad tegelikku kasutajatepoolset nõudlust.

2)   Turutõrke olemasolu

Turutõrke olemasolu

| (186) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 48 kohaselt ei oleks asjakohane hõlmata konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesandega selliseid teenuseid, mida tavapärastes turutingimustes tegutsevad ettevõtjad juba pakuvad või mida nad saavad pakkuda rahuldavalt ja üldsuse huvidega kooskõlas olevatel tingimustel (näiteks teenuse hind, objektiivsed kvaliteeditunnused, jätkuvus ja kättesaadavus), nagu need on määratlenud riik (70). Seetõttu peab komisjon uurima, kas teenus oleks olnud ebapiisav, kui selle osutamine oleks jäetud üksnes turujõudude hooleks, võttes arvesse avaliku teenindamise kohustusi, mille liikmesriik on kehtestanud uue avaliku teenindamise lepinguga. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 märgitakse selle kohta, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“. |
| --- | --- |

(186)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 48 kohaselt ei oleks asjakohane hõlmata konkreetse avaliku teenuse osutamise ülesandega selliseid teenuseid, mida tavapärastes turutingimustes tegutsevad ettevõtjad juba pakuvad või mida nad saavad pakkuda rahuldavalt ja üldsuse huvidega kooskõlas olevatel tingimustel (näiteks teenuse hind, objektiivsed kvaliteeditunnused, jätkuvus ja kättesaadavus), nagu need on määratlenud riik (70). Seetõttu peab komisjon uurima, kas teenus oleks olnud ebapiisav, kui selle osutamine oleks jäetud üksnes turujõudude hooleks, võttes arvesse avaliku teenindamise kohustusi, mille liikmesriik on kehtestanud uue avaliku teenindamise lepinguga. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 märgitakse selle kohta, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“.

70

| (187) | Komisjon märgib, et sellel ajavahemikul, mille lõpus sõlmiti uus avaliku teenindamise leping Laziomariga, osutasid mõnel uue avaliku teenindamise lepingu kohaldamisalasse kuuluval liinil parvlaevateenuseid teised ettevõtjad, kuid mitte tingimata aasta ringi ja sama sagedusega ning tegemist ei olnud tingimata sama tüüpi teenusega. Tuginedes konkurentsiolukorrale, mis eelnes ülesande andmise ajale 15. jaanuaril 2014, hindab komisjon iga asjaomase liini puhul, kas teiste ettevõtjate osutatud teenused olid samaväärsed teenustega, mida Laziomar peab osutama uue avaliku teenindamise lepingu alusel. |
| --- | --- |

(187)

Komisjon märgib, et sellel ajavahemikul, mille lõpus sõlmiti uus avaliku teenindamise leping Laziomariga, osutasid mõnel uue avaliku teenindamise lepingu kohaldamisalasse kuuluval liinil parvlaevateenuseid teised ettevõtjad, kuid mitte tingimata aasta ringi ja sama sagedusega ning tegemist ei olnud tingimata sama tüüpi teenusega. Tuginedes konkurentsiolukorrale, mis eelnes ülesande andmise ajale 15. jaanuaril 2014, hindab komisjon iga asjaomase liini puhul, kas teiste ettevõtjate osutatud teenused olid samaväärsed teenustega, mida Laziomar peab osutama uue avaliku teenindamise lepingu alusel.

| (188) | Tabelis 9 on esitatud konkurentsiolukord kõigil Laziomari teenindatud liinidel ülesande andmise akti koostamise ajal.

  Tabel 9


  Konkurentsiolukord Laziomari teenindatavatel liinidel








  Liin | Laziomar (aastaringsed sõidud) | Konkurendid |
| --- | --- | --- | --- |
| Formia–Ponza (liin T1) | Segaveoteenus (sõitjad, sõidukid ja kaubad) | Puuduvad |
| Formia–Ventotene (liin T2) | Segaveoteenus (sõitjad, sõidukid ja kaubad) | Puuduvad |
| Terracina–Ponza (liin T3) – uus liin | Kaubaveo- ja segaveoteenus, keskmine sõitude arv:






  — | jaanuarist märtsini ja oktoobrist detsembrini neli sõitu (nädalas) – ainult kaubaveoteenus |

(188)

Tabelis 9 on esitatud konkurentsiolukord kõigil Laziomari teenindatud liinidel ülesande andmise akti koostamise ajal.

Tabel 9

Tabel 9

Konkurentsiolukord Laziomari teenindatavatel liinidel

Konkurentsiolukord Laziomari teenindatavatel liinidel

Liin

Laziomar (aastaringsed sõidud)

Konkurendid

Formia–Ponza (liin T1)

(liin T1)

Segaveoteenus (sõitjad, sõidukid ja kaubad)

Puuduvad

Formia–Ventotene (liin T2)

(liin T2)

Segaveoteenus (sõitjad, sõidukid ja kaubad)

Puuduvad

Terracina–Ponza (liin T3) – uus liin

(liin T3)

Kaubaveo- ja segaveoteenus, keskmine sõitude arv:

—

jaanuarist märtsini ja oktoobrist detsembrini neli sõitu (nädalas) – ainult kaubaveoteenus

| — | aprillis ja septembris neli sõitu (nädalas) – ainult kaubaveoteenus ja neli sõitu (nädalas) – segaveoteenus |
| --- | --- |

—

aprillis ja septembris neli sõitu (nädalas) – ainult kaubaveoteenus ja neli sõitu (nädalas) – segaveoteenus

| — | mais augustini viis sõitu (nädalas) – ainult kaubaveoteenus ja viis sõitu (nädalas) – segaveoteenus |
| --- | --- |

—

mais augustini viis sõitu (nädalas) – ainult kaubaveoteenus ja viis sõitu (nädalas) – segaveoteenus

Navigazione Libera del Golfo (edaspidi „NLG“), sõitjateveoteenus, keskmine sõitude arv:

NLG

| — | aprillist maini ja septembrist oktoobrini kolm sõitu (nädalas) |
| --- | --- |

—

aprillist maini ja septembrist oktoobrini kolm sõitu (nädalas)

| — | juunist augustini üks kuni kaks sõitu (päevas) |
| --- | --- |

—

juunist augustini üks kuni kaks sõitu (päevas)

Terracina–Ventotene (liin T4) – uus liin

(liin T4)

Kaubaveoteenus, keskmine sõitude arv:

| — | jaanuarist märtsini ja oktoobrist detsembrini üks sõit (nädalas) |
| --- | --- |

—

jaanuarist märtsini ja oktoobrist detsembrini üks sõit (nädalas)

| — | aprillis ja septembris kaks sõitu (nädalas) |
| --- | --- |

—

aprillis ja septembris kaks sõitu (nädalas)

| — | maist augustini viis sõitu (nädalas) |
| --- | --- |

—

maist augustini viis sõitu (nädalas)

NLG sõitjateveoteenus (liini T3 pikendus) juulist augustini ainult ühe sõiduga nädalas

NLG

liini T3

Anzio–Ponza (liin A1)

(liin A1)

Reisijateveoteenus (tiiburlaev) juunist septembrini ühe sõiduga päevas ja kahega reedeti, nädalavahetustel ja riigipühadel

Vetor, segaveoteenus, keskmine sõitude arv:

Vetor

| — | juunist juulini kaks kuni kolm sõitu tööpäevadel ja neli kuni viis sõitu nädalavahetustel (päevas – vt põhjendus 192) |
| --- | --- |

—

juunist juulini kaks kuni kolm sõitu tööpäevadel ja neli kuni viis sõitu nädalavahetustel (päevas – vt põhjendus 192)

| — | augustis kolm kuni neli sõitu tööpäevadel ja neli kuni viis sõitu nädalavahetustel (päevas) |
| --- | --- |

—

augustis kolm kuni neli sõitu tööpäevadel ja neli kuni viis sõitu nädalavahetustel (päevas)

| — | septembris üks sõit (päevas – vt põhjendus 192) |
| --- | --- |

—

septembris üks sõit (päevas – vt põhjendus 192)

Formia–Ponza (liin A2)

(liin A2)

Reisijateveoteenus (tiiburlaev)

Puuduvad

Formia–Ventotene (liin A3)

(liin A3)

Reisijateveoteenus (tiiburlaev)

Puuduvad

| (189) | Komisjon on seisukohal, et nagu tabelist 9 selgelt näha, ei ole Laziomari pakutavad teenused asendatavad teiste konkurentide pakutavate teenustega, kuna viimased ei täida või ei täida täies mahus Laziomariga sõlmitud uues avaliku teenindamise lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustusi. Nimelt neljal liinil seitsmest ei paku peale Laziomari teenust ükski teine ettevõtja (liinid T1, T2, A2 ja A3). Sellest tulenevalt on Laziomariga sõlmitud lepingus nende liinide teenindamiseks sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused põhjendatud tegeliku avaliku vajadusega tagada eri piirkondi ühendav liiklus, kuna turg üksi ei suuda seda pakkuda. |
| --- | --- |

(189)

Komisjon on seisukohal, et nagu tabelist 9 selgelt näha, ei ole Laziomari pakutavad teenused asendatavad teiste konkurentide pakutavate teenustega, kuna viimased ei täida või ei täida täies mahus Laziomariga sõlmitud uues avaliku teenindamise lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustusi. Nimelt neljal liinil seitsmest ei paku peale Laziomari teenust ükski teine ettevõtja (liinid T1, T2, A2 ja A3). Sellest tulenevalt on Laziomariga sõlmitud lepingus nende liinide teenindamiseks sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused põhjendatud tegeliku avaliku vajadusega tagada eri piirkondi ühendav liiklus, kuna turg üksi ei suuda seda pakkuda.

| (190) | Mis puudutab liine, kus teenuseid pakuvad ka teised ettevõtjad (liinid T3, T4 ja A1), leiab komisjon, et pakutavate teenuste tüübis, regulaarsuses, mahus ja hinnas on suuri erinevusi järgmistes punktides käsitletud põhjustel. |
| --- | --- |

(190)

Mis puudutab liine, kus teenuseid pakuvad ka teised ettevõtjad (liinid T3, T4 ja A1), leiab komisjon, et pakutavate teenuste tüübis, regulaarsuses, mahus ja hinnas on suuri erinevusi järgmistes punktides käsitletud põhjustel.

| (191) | Liinidel T3 ja T4 sõidab Laziomar katkestusteta aasta ringi, samas kui teine ettevõtja, NLG, ei paku seda pidevat teenust aasta ringi ega ka Laziomariga sama sagedusega. Lisaks pakub Laziomar segaveoteenust (liin T3) ja kaubaveoteenust (liin T4), kasutades laeva, mis mahutab kauba, sõidukeid ja kuni 400 reisijat, samas kui NLG kasutab kiirlaeva ainult reisijate veoks. Lisaks kõigele on kahe ettevõtja vahel märkimisväärne hinnavahe. Liinil T3, kus reisijaid veavad mõlemad ettevõtjad (erinevalt liinist T4, kus Laziomar pakub kaubaveoteenust), on NLG pakutav hind suunatud turismisektorile (nt täiskasvanu ühe suuna pilet maksab 24–26 eurot ja kuni 12aastaste laste puhul 13–15 eurot). Seevastu kehtivad Laziomari teenusele avaliku teenuse piletihinna kohustused (nt täiskasvanu ühe suuna pilet maksab 10 eurot ja kuni 12aastaste laste pilet 5 eurot) ning elanikele ja pendelrändajatele kehtivad sotsiaaltariifid (ühe suuna pilet maksab umbes 3,50 eurot). Seega ei oleks Laziomari teenuseta nendel konkreetsetel liinidel rahuldatud avaliku teenuse vajadus selle saare ja mandri vahelise regulaarse ühenduse tagamiseks, kuna NLG ei oleks saanud pakkuda samu teenuseid ja samadel tingimustel nagu Laziomar kogu lepingu kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

(191)

Liinidel T3 ja T4 sõidab Laziomar katkestusteta aasta ringi, samas kui teine ettevõtja, NLG, ei paku seda pidevat teenust aasta ringi ega ka Laziomariga sama sagedusega. Lisaks pakub Laziomar segaveoteenust (liin T3) ja kaubaveoteenust (liin T4), kasutades laeva, mis mahutab kauba, sõidukeid ja kuni 400 reisijat, samas kui NLG kasutab kiirlaeva ainult reisijate veoks. Lisaks kõigele on kahe ettevõtja vahel märkimisväärne hinnavahe. Liinil T3, kus reisijaid veavad mõlemad ettevõtjad (erinevalt liinist T4, kus Laziomar pakub kaubaveoteenust), on NLG pakutav hind suunatud turismisektorile (nt täiskasvanu ühe suuna pilet maksab 24–26 eurot ja kuni 12aastaste laste puhul 13–15 eurot). Seevastu kehtivad Laziomari teenusele avaliku teenuse piletihinna kohustused (nt täiskasvanu ühe suuna pilet maksab 10 eurot ja kuni 12aastaste laste pilet 5 eurot) ning elanikele ja pendelrändajatele kehtivad sotsiaaltariifid (ühe suuna pilet maksab umbes 3,50 eurot). Seega ei oleks Laziomari teenuseta nendel konkreetsetel liinidel rahuldatud avaliku teenuse vajadus selle saare ja mandri vahelise regulaarse ühenduse tagamiseks, kuna NLG ei oleks saanud pakkuda samu teenuseid ja samadel tingimustel nagu Laziomar kogu lepingu kehtivusaja jooksul.

| (192) | Liinil A1 osutavad nii Laziomar kui ka tema konkurent Vetor reisijateveoteenust ainult suvehooajal (juunist septembrini). Itaalia esitas aga teavet, mis näitab, et Vetori teenus on peamiselt suunatud turismisektorile ja seda osutatakse turutingimustel. Kuigi 2013. aasta sõiduplaani kohaselt (st aasta enne Laziomariga ülesande andmise akti allkirjastamist), nagu on näidatud tabelis 9, näib, et Vetor sõidab sagedamini kui Laziomar, märgib komisjon, et tegelikult ei osutatud teenust pidevalt iga päev. Täpsemalt öeldes ei osutatud teenust 4., 5., 11. ja 12. juunil 2013 ning 10.–12.. ja 16.–20. septembril 2013. Itaalia esitatud teave näitab, et ka teenuse osutamise ajavahemiku järgmistel aastatel ei taganud Vetori pakutud teenus sellel liinil igapäevast ühendust. Näiteks 2018. aastal ei osutanud Vetor teenust 5. ja 6. juunil ning 17.–20. septembril. Seega üldiselt erinevad Vetori teenuse sagedused olenevalt kuust. |
| --- | --- |

(192)

Liinil A1 osutavad nii Laziomar kui ka tema konkurent Vetor reisijateveoteenust ainult suvehooajal (juunist septembrini). Itaalia esitas aga teavet, mis näitab, et Vetori teenus on peamiselt suunatud turismisektorile ja seda osutatakse turutingimustel. Kuigi 2013. aasta sõiduplaani kohaselt (st aasta enne Laziomariga ülesande andmise akti allkirjastamist), nagu on näidatud tabelis 9, näib, et Vetor sõidab sagedamini kui Laziomar, märgib komisjon, et tegelikult ei osutatud teenust pidevalt iga päev. Täpsemalt öeldes ei osutatud teenust 4., 5., 11. ja 12. juunil 2013 ning 10.–12.. ja 16.–20. septembril 2013. Itaalia esitatud teave näitab, et ka teenuse osutamise ajavahemiku järgmistel aastatel ei taganud Vetori pakutud teenus sellel liinil igapäevast ühendust. Näiteks 2018. aastal ei osutanud Vetor teenust 5. ja 6. juunil ning 17.–20. septembril. Seega üldiselt erinevad Vetori teenuse sagedused olenevalt kuust.

| (193) | Lisaks on teenuste riigihankelepingu alusel Laziomaril teenuse katkematuse ja kvaliteediga seotud avalike teenuste osutamise kohustused. Nimelt kohaldatakse Laziomari suhtes juhul, kui ta jätab sõidu ära ilma mõjuva põhjuseta, vastavat tasu vähendamist ja trahve. Lisaks tähendab kvaliteedikohustus, et Laziomar peab täitma muu hulgas töökindluse, hügieenitingimuste ja reisi mugavuse täpseid miinimumnõudeid. Seevastu Vetor, kelle suhtes ei kohaldata avaliku teenuse osutamise kohustusi, ei pea teenust osutades järgima rangeid kvaliteedistandardeid. Mis puudutab veosuutlikkust, siis mahutab Laziomari laev kuni 300 sõitjat, samas kui Vetori tiiburlaevaga saab vedada umbes 150 sõitjat. |
| --- | --- |

(193)

Lisaks on teenuste riigihankelepingu alusel Laziomaril teenuse katkematuse ja kvaliteediga seotud avalike teenuste osutamise kohustused. Nimelt kohaldatakse Laziomari suhtes juhul, kui ta jätab sõidu ära ilma mõjuva põhjuseta, vastavat tasu vähendamist ja trahve. Lisaks tähendab kvaliteedikohustus, et Laziomar peab täitma muu hulgas töökindluse, hügieenitingimuste ja reisi mugavuse täpseid miinimumnõudeid. Seevastu Vetor, kelle suhtes ei kohaldata avaliku teenuse osutamise kohustusi, ei pea teenust osutades järgima rangeid kvaliteedistandardeid. Mis puudutab veosuutlikkust, siis mahutab Laziomari laev kuni 300 sõitjat, samas kui Vetori tiiburlaevaga saab vedada umbes 150 sõitjat.

| (194) | Lisaks on kahe ettevõtja vahel ka märkimisväärne hinnavahe. Vetori pakutav hind on suunatud peamiselt turismisektorile (nt täiskasvanu ühe suuna pilet maksab 36 eurot, mis nädalavahetusel tõuseb 46 euroni, kuni 12aastaste laste pilet maksab aga 18 eurot), samas pakub ta elanikele piletit hinnaga 23 eurot. Ka on Vetoril vabadus määrata piletihinnad oma soovi kohaselt ja kohandada neid vastavalt puhtärilistel alustel. Seevastu kehtivad Laziomari teenusele avaliku teenuse piletihinna kohustused (nt täiskasvanu ühe suuna pilet maksab 23,40 eurot ja kuni 12aastaste laste pilet maksab 11,70 eurot) ning elanikele ja pendelrändajatele kehtivad sotsiaaltariifid (nt ühe suuna pilet maksab kõigest 7 eurot). Seega ei oleks Laziomari teenuseta sellel konkreetsel liinil rahuldatud avaliku teenuse vajadus selle saare ja mandri vahelise regulaarse ühenduse tagamiseks taskukohaste hindadega, kuna Vetor ei oleks saanud pakkuda samu teenuseid ja samadel tingimustel nagu Laziomar kogu lepingu kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

(194)

Lisaks on kahe ettevõtja vahel ka märkimisväärne hinnavahe. Vetori pakutav hind on suunatud peamiselt turismisektorile (nt täiskasvanu ühe suuna pilet maksab 36 eurot, mis nädalavahetusel tõuseb 46 euroni, kuni 12aastaste laste pilet maksab aga 18 eurot), samas pakub ta elanikele piletit hinnaga 23 eurot. Ka on Vetoril vabadus määrata piletihinnad oma soovi kohaselt ja kohandada neid vastavalt puhtärilistel alustel. Seevastu kehtivad Laziomari teenusele avaliku teenuse piletihinna kohustused (nt täiskasvanu ühe suuna pilet maksab 23,40 eurot ja kuni 12aastaste laste pilet maksab 11,70 eurot) ning elanikele ja pendelrändajatele kehtivad sotsiaaltariifid (nt ühe suuna pilet maksab kõigest 7 eurot). Seega ei oleks Laziomari teenuseta sellel konkreetsel liinil rahuldatud avaliku teenuse vajadus selle saare ja mandri vahelise regulaarse ühenduse tagamiseks taskukohaste hindadega, kuna Vetor ei oleks saanud pakkuda samu teenuseid ja samadel tingimustel nagu Laziomar kogu lepingu kehtivusaja jooksul.

| (195) | Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et Laziomarile ülesande andmise hetkel avaliku teenuse vajaduste rahuldamiseks ainuüksi turujõududest ei piisanud. On tõsi, et Laziomar oli paljudel liinidel ainus teenuseosutaja, samal ajal kui teistel liinidel ei olnud Ponziane saarestikus tegutsevate konkurentide pakutavad teenused oma katkematuse, regulaarsuse, mahu ja hinna poolest samaväärsed ega rahuldanud seetõttu täielikult Laziomariga sõlmitud uues teenuste riigihankelepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustusi. |
| --- | --- |

(195)

Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et Laziomarile ülesande andmise hetkel avaliku teenuse vajaduste rahuldamiseks ainuüksi turujõududest ei piisanud. On tõsi, et Laziomar oli paljudel liinidel ainus teenuseosutaja, samal ajal kui teistel liinidel ei olnud Ponziane saarestikus tegutsevate konkurentide pakutavad teenused oma katkematuse, regulaarsuse, mahu ja hinna poolest samaväärsed ega rahuldanud seetõttu täielikult Laziomariga sõlmitud uues teenuste riigihankelepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustusi.

3)   Kõige vähem kahjulik lähenemisviis

Kõige vähem kahjulik lähenemisviis

| (196) | Komisjon märgib, et Itaalia on otsustanud sõlmida avaliku teenindamise lepingu ühe ettevõtjaga (Laziomar), selle asemel et kehtestada avalike teenuste osutamise kohustused kõigile ettevõtjatele, kes on huvitatud kõnealuste liinide teenindamisest. Itaalia esitatud teabe põhjal nõustub komisjon, et kasutajatepoolset nõudlust ei olnud võimalik täita avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega (vt põhjendus 180). Täpsemalt öeldes on Laziomar mitmel liinil ainus teenuse osutaja ja kus see nii ei ole, ei vasta teiste ettevõtjate pakkumine (kõigile) regulaarsuse, katkematuse, mahu ja hinna nõuetele. Lisaks on enamiku liinide käigushoidmine, eriti madalhooajal, kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta neid üldse ei teenindatakski. Lisaks võtab komisjon arvesse Itaalia väidet, mille kohaselt oli avaliku teenindamise lepingu sõlmimise võimalus vajalik ka Laziomari erastamise seisukohast. Täpsemalt väidab Itaalia, et Laziomari pakkumismenetlus koos uue avaliku teenindamise lepinguga võimaldas i) tagada avaliku mereveoteenuse katkematuse ja ii) suurendada väärtust riigi jaoks. Nendel põhjustel nõustus komisjon (vt põhjendus 89), et Itaalia korraldab pakkumismenetluse Laziomari äriüksuse müümiseks koos uue avaliku teenindamise lepinguga. Seejuures oli komisjon nõus ja kordab ka käesolevas otsuses seisukohta, et Itaalia ei saanud tugineda avalike teenuste osutamise kohustusele, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, vaid pidi pigem sõlmima avaliku teenindamise lepingu ainult Laziomariga. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon märgib, et Itaalia on otsustanud sõlmida avaliku teenindamise lepingu ühe ettevõtjaga (Laziomar), selle asemel et kehtestada avalike teenuste osutamise kohustused kõigile ettevõtjatele, kes on huvitatud kõnealuste liinide teenindamisest. Itaalia esitatud teabe põhjal nõustub komisjon, et kasutajatepoolset nõudlust ei olnud võimalik täita avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega (vt põhjendus 180). Täpsemalt öeldes on Laziomar mitmel liinil ainus teenuse osutaja ja kus see nii ei ole, ei vasta teiste ettevõtjate pakkumine (kõigile) regulaarsuse, katkematuse, mahu ja hinna nõuetele. Lisaks on enamiku liinide käigushoidmine, eriti madalhooajal, kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta neid üldse ei teenindatakski. Lisaks võtab komisjon arvesse Itaalia väidet, mille kohaselt oli avaliku teenindamise lepingu sõlmimise võimalus vajalik ka Laziomari erastamise seisukohast. Täpsemalt väidab Itaalia, et Laziomari pakkumismenetlus koos uue avaliku teenindamise lepinguga võimaldas i) tagada avaliku mereveoteenuse katkematuse ja ii) suurendada väärtust riigi jaoks. Nendel põhjustel nõustus komisjon (vt põhjendus 89), et Itaalia korraldab pakkumismenetluse Laziomari äriüksuse müümiseks koos uue avaliku teenindamise lepinguga. Seejuures oli komisjon nõus ja kordab ka käesolevas otsuses seisukohta, et Itaalia ei saanud tugineda avalike teenuste osutamise kohustusele, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes, vaid pidi pigem sõlmima avaliku teenindamise lepingu ainult Laziomariga.

Järeldus

Järeldus

| (197) | Eespool esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud Laziomarile usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kindlaksmääramisel ilmset viga. Seega on komisjoni 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud. |
| --- | --- |

(197)

Eespool esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud Laziomarile usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kindlaksmääramisel ilmset viga. Seega on komisjoni 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud.

| (198) | Tegemaks järeldust, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud, peab komisjon ikkagi kontrollima, kas Laziomarile usaldati selgelt kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustused. Sellega seoses märgib komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustusi on uues avaliku teenindamise lepingus ja selle lisades (mis sisaldavad näiteks laevade tehnilisi kirjeldusi iga liini puhul) selgelt kirjeldatud. Hüvitist reguleerivad eeskirjad on samuti üksikasjalikult sätestatud uues avaliku teenindamise lepingus, 2009. aasta seaduses ja CIPE direktiivis. Uuel avaliku teenindamise lepingul on ka selge kehtivusaeg (kümme aastat), selles nimetatakse Laziomari avaliku teenuse osutajana ning leping sisaldab ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise korda (vt ka põhjendus 215). Seetõttu järeldab komisjon, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(198)

Tegemaks järeldust, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud, peab komisjon ikkagi kontrollima, kas Laziomarile usaldati selgelt kindlaks määratud avalike teenuste osutamise kohustused. Sellega seoses märgib komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustusi on uues avaliku teenindamise lepingus ja selle lisades (mis sisaldavad näiteks laevade tehnilisi kirjeldusi iga liini puhul) selgelt kirjeldatud. Hüvitist reguleerivad eeskirjad on samuti üksikasjalikult sätestatud uues avaliku teenindamise lepingus, 2009. aasta seaduses ja CIPE direktiivis. Uuel avaliku teenindamise lepingul on ka selge kehtivusaeg (kümme aastat), selles nimetatakse Laziomari avaliku teenuse osutajana ning leping sisaldab ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasinõudmise korda (vt ka põhjendus 215). Seetõttu järeldab komisjon, et esimene Altmarki kriteerium on täidetud.

Sildumise eesõigus

Sildumise eesõigus

| (199) | 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus on vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvestades endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Laziomari avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad (mõnikord) enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada kodanikele usaldusväärne ja mugav transpordiühendus. Korrapärane sõidugraafik on saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja asjaomaste saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna uues avaliku teenindamise lepingus on lepingu alusel teenindatavate liinide väljumiseks ette nähtud konkreetsed sõiduplaanide koostamise kohustused, aitab sildumise eesõigus tagada, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu nii, et avaliku teenuse osutajal oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi. Seda arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk on võimaldada Laziomaril täita oma avalike teenuste osutamise kohustust, mis kujutab endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust (vt põhjendus 197). Lisaks sellele on Itaalia kinnitanud, et sildumise eesõigus kehtib ainult avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavatele teenustele. Seetõttu vastab ka sildumise eesõigus Altmarki kohtuotsuse esimesele tingimusele. |
| --- | --- |

(199)

2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus on vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvestades endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Laziomari avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad (mõnikord) enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada kodanikele usaldusväärne ja mugav transpordiühendus. Korrapärane sõidugraafik on saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja asjaomaste saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna uues avaliku teenindamise lepingus on lepingu alusel teenindatavate liinide väljumiseks ette nähtud konkreetsed sõiduplaanide koostamise kohustused, aitab sildumise eesõigus tagada, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu nii, et avaliku teenuse osutajal oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi. Seda arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk on võimaldada Laziomaril täita oma avalike teenuste osutamise kohustust, mis kujutab endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust (vt põhjendus 197). Lisaks sellele on Itaalia kinnitanud, et sildumise eesõigus kehtib ainult avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavatele teenustele. Seetõttu vastab ka sildumise eesõigus Altmarki kohtuotsuse esimesele tingimusele.

5.1.2.2.   Teine Altmarki kriteerium

Teine Altmarki kriteerium

| (200) | Komisjon tuletab meelde, et 2012. aasta otsuses (vt selle punkt 205) jõudis ta esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse teine kriteerium on täidetud. |
| --- | --- |

(200)

Komisjon tuletab meelde, et 2012. aasta otsuses (vt selle punkt 205) jõudis ta esialgsele seisukohale, et Altmarki kohtuotsuse teine kriteerium on täidetud.

| (201) | Seda arvestades märgib komisjon, et hüvitise arvutamise aluseks olevad parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja vastavad läbipaistvusnõuetele kooskõlas teise Altmarki kriteeriumiga. |
| --- | --- |

(201)

Seda arvestades märgib komisjon, et hüvitise arvutamise aluseks olevad parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja vastavad läbipaistvusnõuetele kooskõlas teise Altmarki kriteeriumiga.

| (202) | Täpsemalt öeldes selgitatakse hüvitise arvutamise parameetreid üksikasjalikult CIPE direktiivis ja neid on kohaldatud uues avaliku teenindamise lepingus (ja selle lisades), samal ajal kui maksimaalsed hüvitussummad on sätestatud 2009. aasta seaduses. Hüvitise arvutamise meetod, sealhulgas näiteks arvestatud kuluelemendid, on üksikasjalikult sätestatud CIPE direktiivis. Kuna sildumise eesõigusega ei kaasne Laziomarile rahalist hüvitist, leiab komisjon, et see meede on teise Altmarki kriteeriumiga kooskõlas. |
| --- | --- |

(202)

Täpsemalt öeldes selgitatakse hüvitise arvutamise parameetreid üksikasjalikult CIPE direktiivis ja neid on kohaldatud uues avaliku teenindamise lepingus (ja selle lisades), samal ajal kui maksimaalsed hüvitussummad on sätestatud 2009. aasta seaduses. Hüvitise arvutamise meetod, sealhulgas näiteks arvestatud kuluelemendid, on üksikasjalikult sätestatud CIPE direktiivis. Kuna sildumise eesõigusega ei kaasne Laziomarile rahalist hüvitist, leiab komisjon, et see meede on teise Altmarki kriteeriumiga kooskõlas.

| (203) | Seetõttu jõuab komisjon järeldusele, et Altmarki kohtuotsuse teine tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(203)

Seetõttu jõuab komisjon järeldusele, et Altmarki kohtuotsuse teine tingimus on täidetud.

5.1.2.3.   Kolmas Altmarki kriteerium

Kolmas Altmarki kriteerium

| (204) | Kolmanda Altmarki tingimuse kohaselt ei saa üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest saadud hüvitis ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse sellega seonduvaid tulusid ning mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest. |
| --- | --- |

(204)

Kolmanda Altmarki tingimuse kohaselt ei saa üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest saadud hüvitis ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisest tulenevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse sellega seonduvaid tulusid ning mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest.

| (205) | Altmarki kohtulahendis ei esitata aga mõistliku kasumi mõiste täpset määratlust. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise kohaselt tuleks mõistliku kasumi all mõista kapitalitootluse määra, mida keskmine ettevõtja vajab, kaaludes riski suurust arvestades, kas osutada kogu volituste kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Riski suurus oleneb asjaomasest sektorist, teenuse liigist ja hüvitismehhanismi iseloomust. |
| --- | --- |

(205)

Altmarki kohtulahendis ei esitata aga mõistliku kasumi mõiste täpset määratlust. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise kohaselt tuleks mõistliku kasumi all mõista kapitalitootluse määra, mida keskmine ettevõtja vajab, kaaludes riski suurust arvestades, kas osutada kogu volituste kehtivuse ajal üldist majandushuvi pakkuvat teenust või mitte. Riski suurus oleneb asjaomasest sektorist, teenuse liigist ja hüvitismehhanismi iseloomust.

| (206) | 2012. aasta otsuses väljendas komisjon kahtlust endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Laziomarile alates 2014. aastast makstud hüvitiste proportsionaalsuse suhtes. Nimelt asus komisjon alates 2010. aastast makstud hüvitise osas esialgu seisukohale, et 6,5 % suurune riskipreemia ei kajastanud riski asjakohast suurust, kuna esmapilgul näis, et Laziomar ei võta enda kanda riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad. Täpsemalt hõlmavad hüvitise arvutamiseks kasutatavad kuluelemendid kõiki teenuse osutamisega seotud kulusid ja muutusi, nt kütusehindade muutusi. Selle tulemusel leidis komisjon selles etapis, et Laziomar võis saada liiga suurt hüvitist. |
| --- | --- |

(206)

2012. aasta otsuses väljendas komisjon kahtlust endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Laziomarile alates 2014. aastast makstud hüvitiste proportsionaalsuse suhtes. Nimelt asus komisjon alates 2010. aastast makstud hüvitise osas esialgu seisukohale, et 6,5 % suurune riskipreemia ei kajastanud riski asjakohast suurust, kuna esmapilgul näis, et Laziomar ei võta enda kanda riske, mis selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevad. Täpsemalt hõlmavad hüvitise arvutamiseks kasutatavad kuluelemendid kõiki teenuse osutamisega seotud kulusid ja muutusi, nt kütusehindade muutusi. Selle tulemusel leidis komisjon selles etapis, et Laziomar võis saada liiga suurt hüvitist.

| (207) | Komisjon märgib, et uues avaliku teenindamise lepingus sätestatud hüvitamise meetodi teatavad aspektid näivad tõepoolest vähendavat Laziomari äririski. Eelkõige kohandatakse igal aastal maksimaalseid piletihindu, mida Laziomar võib küsida, et võtta arvesse inflatsiooni ja kajastada tarbijahinnaindeksi muutumist. Lisaks sisaldab uus avaliku teenindamise leping teatavaid klausleid (vt põhjendus 78), mille eesmärk on säilitada avalike teenuste majanduslik-rahaline tasakaal. Eelkõige juhul, kui avaliku teenuse hüvitis ei ole piisav uue avaliku teenindamise lepinguga ülesandeks tehtud teenuste kulude katmiseks, võimaldavad need klauslid läbi vaadata i) tariifisüsteemi, ii) pakutavate avalike teenuste taseme, iii) aastase piirhinna taseme ja iv) kapitalitoetused investeeringuteks. |
| --- | --- |

(207)

Komisjon märgib, et uues avaliku teenindamise lepingus sätestatud hüvitamise meetodi teatavad aspektid näivad tõepoolest vähendavat Laziomari äririski. Eelkõige kohandatakse igal aastal maksimaalseid piletihindu, mida Laziomar võib küsida, et võtta arvesse inflatsiooni ja kajastada tarbijahinnaindeksi muutumist. Lisaks sisaldab uus avaliku teenindamise leping teatavaid klausleid (vt põhjendus 78), mille eesmärk on säilitada avalike teenuste majanduslik-rahaline tasakaal. Eelkõige juhul, kui avaliku teenuse hüvitis ei ole piisav uue avaliku teenindamise lepinguga ülesandeks tehtud teenuste kulude katmiseks, võimaldavad need klauslid läbi vaadata i) tariifisüsteemi, ii) pakutavate avalike teenuste taseme, iii) aastase piirhinna taseme ja iv) kapitalitoetused investeeringuteks.

| (208) | Lepingu artikli 25 kohaselt võib Laziomar juhul, kui tekib majanduslik ja rahaline tasakaalustamatus, taotleda tasakaalustamist, esitades ettepaneku Lazio maakonnale. Seejärel esitatakse see ettepanek lepingu haldamise eest vastutavale tehnilisele komisjonile. |
| --- | --- |

(208)

Lepingu artikli 25 kohaselt võib Laziomar juhul, kui tekib majanduslik ja rahaline tasakaalustamatus, taotleda tasakaalustamist, esitades ettepaneku Lazio maakonnale. Seejärel esitatakse see ettepanek lepingu haldamise eest vastutavale tehnilisele komisjonile.

| (209) | Kuigi need kaitsemeetmed paistavad vähendavat Laziomari äririski, on komisjon seisukohal, et äriühingutel on endiselt risk, et hüvitis ei pruugi olla teenuse osutamise kulude katmiseks piisav. Tasakaalustamise ettepanekut ei pruugita alati heaks kiita, kuna Lazio maakond arutab asja sisuliselt ja teeb oma otsuse pärast seda, kui tehniline komisjon on esitanud 90 päeva jooksul alates Laziomarilt taotluse saamist oma arvamuse. Kuni otsuse vastuvõtmiseni peab Laziomar jätkama avaliku teenuse osutamist muudatusteta. Nagu Itaalia märkis, on selle mehhanismi kohaldamine keeruline ja väga rangete tingimustega, ning seetõttu ei ole Laziomar seda võimalust siiani kasutanud. |
| --- | --- |

(209)

Kuigi need kaitsemeetmed paistavad vähendavat Laziomari äririski, on komisjon seisukohal, et äriühingutel on endiselt risk, et hüvitis ei pruugi olla teenuse osutamise kulude katmiseks piisav. Tasakaalustamise ettepanekut ei pruugita alati heaks kiita, kuna Lazio maakond arutab asja sisuliselt ja teeb oma otsuse pärast seda, kui tehniline komisjon on esitanud 90 päeva jooksul alates Laziomarilt taotluse saamist oma arvamuse. Kuni otsuse vastuvõtmiseni peab Laziomar jätkama avaliku teenuse osutamist muudatusteta. Nagu Itaalia märkis, on selle mehhanismi kohaldamine keeruline ja väga rangete tingimustega, ning seetõttu ei ole Laziomar seda võimalust siiani kasutanud.

| (210) | Lisaks märgib komisjon, et tasakaalustavat makset ei kohaldata mitte kõigi kulukategooriate suhtes. Eelkõige peaks vastavalt avaliku teenindamise lepingu artiklile 25 Laziomar ise kandma juhtimise ebatõhususest tulenevad kulud, finantskulud, tööõiguse nõuete täitmisega seotud personali ühikukulude mis tahes suurenemise ning kõik Laziomari elluviidava äripoliitikaga seotud kulud. Seetõttu säilib Laziomari motivatsioon tegutseda tõhusalt ja vähimate kuludega kogukonna jaoks. |
| --- | --- |

(210)

Lisaks märgib komisjon, et tasakaalustavat makset ei kohaldata mitte kõigi kulukategooriate suhtes. Eelkõige peaks vastavalt avaliku teenindamise lepingu artiklile 25 Laziomar ise kandma juhtimise ebatõhususest tulenevad kulud, finantskulud, tööõiguse nõuete täitmisega seotud personali ühikukulude mis tahes suurenemise ning kõik Laziomari elluviidava äripoliitikaga seotud kulud. Seetõttu säilib Laziomari motivatsioon tegutseda tõhusalt ja vähimate kuludega kogukonna jaoks.

| (211) | Nagu on öeldud põhjendustes 48–52, on CIPE direktiivis ette nähtud, et kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi alusel kasutatakse 6,5 % suurust riskipreemiat. Praktikas kohaldati aga 6,5 % suurust kindlamääralist kapitalitootlust (vt ka põhjendus 136). |
| --- | --- |

(211)

Nagu on öeldud põhjendustes 48–52, on CIPE direktiivis ette nähtud, et kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi alusel kasutatakse 6,5 % suurust riskipreemiat. Praktikas kohaldati aga 6,5 % suurust kindlamääralist kapitalitootlust (vt ka põhjendus 136).

| (212) | Seda arvesse võttes ei saa Laziomar, olenemata hüvitisest, mida Laziomaril oleks õigus saada, võttes arvesse 6,5 % suurust riskipreemiat, kunagi rohkem kui avaliku teenindamise lepingus sätestatud maksimumsumma (vt põhjendus 76). Kooskõlas 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punktiga 47 hindab komisjon, kas kogu lepingu kehtivuse ajal on makstud ülemääraseid hüvitisi. Nagu nähtub tabelist 10, näitavad ajavahemiku 2014–2019 arvnäitajad, et tegelik avaliku teenuse osutamise eest saadud hüvitis (välja arvatud 2016. ja 2018. aasta summad, mis jäid siiski väiksemaks kui lepingus kokku lepitud maksimumsumma, st 13 524 536 eurot) oli isegi enne 6,5 % suuruse riskipreemia (st 1 928 000 eurot) arvessevõtmist teenuse netokulude katmiseks ebapiisav (st 80 397 000 euro suuruse netokulu eest maksti 80 173 862 eurot). Sisuliselt sai Laziomar ajavahemikul 2014–2019 ligikaudu 2 150 000 eurot vähem, kui oli rahastamiskõlblik summa (st 82 325 000 eurot (võimalik makstav hüvitis), miinus 80 173 862 eurot (tegelik hüvitis), mis on arvutatud metoodika järgi, milles arvestatakse 6,5 % suuruse kapitalitootlusega. See tähendab, et tegelikult ei saanud Laziomar kapitalitootlusena arvutatud summat. Õigupoolest oli Laziomari kapitalitootlus perioodil tervikuna (kuni 2019. aastani) null, mitte 6,5 %, nagu Itaalia esialgu prognoosis (71). Need arvud kinnitavad, et lepingu artiklis 25 sätestatud tasakaalustamise sätted ei kaitse Laziomari kõigi avaliku teenuse osutamisega seotud riskide eest.

  Tabel 10


  Laziomari avaliku teenuse osutamise netokulud ajavahemikul 2014–2019













  (eurodes) |
| --- | --- |
| Laziomari avaliku teenuse osutamine | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Kõik kokku |
| Kogutulu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – kogukulu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| – amortisatsioon | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = avaliku teenuse netokulu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + kapitalitootlus (6,5 %) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| = hüvituskõlblik | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| + tegelik hüvitis | 13 375 000 | 13 376 000 | 13 330 000 | 13 370 070 | 13 356 282 | 13 366 510 | 80 173 862 |
| = ülemäärane / ebapiisav hüvitamine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | –2 151 138 |

(212)

Seda arvesse võttes ei saa Laziomar, olenemata hüvitisest, mida Laziomaril oleks õigus saada, võttes arvesse 6,5 % suurust riskipreemiat, kunagi rohkem kui avaliku teenindamise lepingus sätestatud maksimumsumma (vt põhjendus 76). Kooskõlas 2011. aasta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punktiga 47 hindab komisjon, kas kogu lepingu kehtivuse ajal on makstud ülemääraseid hüvitisi. Nagu nähtub tabelist 10, näitavad ajavahemiku 2014–2019 arvnäitajad, et tegelik avaliku teenuse osutamise eest saadud hüvitis (välja arvatud 2016. ja 2018. aasta summad, mis jäid siiski väiksemaks kui lepingus kokku lepitud maksimumsumma, st 13 524 536 eurot) oli isegi enne 6,5 % suuruse riskipreemia (st 1 928 000 eurot) arvessevõtmist teenuse netokulude katmiseks ebapiisav (st 80 397 000 euro suuruse netokulu eest maksti 80 173 862 eurot). Sisuliselt sai Laziomar ajavahemikul 2014–2019 ligikaudu 2 150 000 eurot vähem, kui oli rahastamiskõlblik summa (st 82 325 000 eurot (võimalik makstav hüvitis), miinus 80 173 862 eurot (tegelik hüvitis), mis on arvutatud metoodika järgi, milles arvestatakse 6,5 % suuruse kapitalitootlusega. See tähendab, et tegelikult ei saanud Laziomar kapitalitootlusena arvutatud summat. Õigupoolest oli Laziomari kapitalitootlus perioodil tervikuna (kuni 2019. aastani) null, mitte 6,5 %, nagu Itaalia esialgu prognoosis (71). Need arvud kinnitavad, et lepingu artiklis 25 sätestatud tasakaalustamise sätted ei kaitse Laziomari kõigi avaliku teenuse osutamisega seotud riskide eest.

71

Tabel 10

Tabel 10

Laziomari avaliku teenuse osutamise netokulud ajavahemikul 2014–2019

Laziomari avaliku teenuse osutamise netokulud ajavahemikul 2014–2019

(eurodes)

Laziomari avaliku teenuse osutamine

Laziomari avaliku teenuse osutamine

2014

2014

2015

2015

2016

2016

2017

2017

2018

2018

2019

2019

Kõik kokku

Kõik kokku

Kogutulu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– kogukulu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

– amortisatsioon

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= avaliku teenuse netokulu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- kapitalitootlus (6,5 %)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

= hüvituskõlblik

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

- tegelik hüvitis

13 375 000

13 376 000

13 330 000

13 370 070

13 356 282

13 366 510

80 173 862

= ülemäärane / ebapiisav hüvitamine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

–2 151 138

| (213) | Mõistliku kasumi suuruse suhtes selgitas Itaalia ametliku uurimise käigus (vt põhjendus 136), et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Sel põhjusel on Itaalia seisukohal, et tema lihtsustatud lähenemisviis on konservatiivne ega võimalda Laziomarile maksta suuremat hüvitist kui see, mis kehtestati CIPE direktiivi kohaselt. |
| --- | --- |

(213)

Mõistliku kasumi suuruse suhtes selgitas Itaalia ametliku uurimise käigus (vt põhjendus 136), et kuna hüvitise ülemmäär on sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. Sel põhjusel on Itaalia seisukohal, et tema lihtsustatud lähenemisviis on konservatiivne ega võimalda Laziomarile maksta suuremat hüvitist kui see, mis kehtestati CIPE direktiivi kohaselt.

| (214) | Seda tausta arvesse võttes on komisjon võrrelnud Laziomari suhtes kohaldatud 6,5 % suurust kapitalitootlust võrdlusrühma 2013. aastal (aasta enne Laziomarile ülesande andmist) saavutatud kapitali keskmise tootlusega. Võrdlusrühm koosneb valitud parvlaevaettevõtjatest, kes pakkusid mereühendusi Itaalia piires või Itaalia ja teiste liikmesriikide vahel (72). Analüüs näitab, et Laziomari suhtes kohaldatud kapitalitootlus on sarnane võrdlusrühma kuuluvate ettevõtjate saadud keskmise tuluga. See võrdlus näitlikustab, et aastal enne Laziomarile ülesande andmist ei olnud 6,5 % suurune kapitalitootlus mõistlik. |
| --- | --- |

(214)

Seda tausta arvesse võttes on komisjon võrrelnud Laziomari suhtes kohaldatud 6,5 % suurust kapitalitootlust võrdlusrühma 2013. aastal (aasta enne Laziomarile ülesande andmist) saavutatud kapitali keskmise tootlusega. Võrdlusrühm koosneb valitud parvlaevaettevõtjatest, kes pakkusid mereühendusi Itaalia piires või Itaalia ja teiste liikmesriikide vahel (72). Analüüs näitab, et Laziomari suhtes kohaldatud kapitalitootlus on sarnane võrdlusrühma kuuluvate ettevõtjate saadud keskmise tuluga. See võrdlus näitlikustab, et aastal enne Laziomarile ülesande andmist ei olnud 6,5 % suurune kapitalitootlus mõistlik.

72

| (215) | Lisaks märgib komisjon positiivse küljena seda, et uue avaliku teenindamise lepingu kohaselt peab Laziomar saatma oma raamatupidamisdokumendid (milles peetakse arvestust liinide kaupa ja mille on kinnitanud sõltumatu audiitor) igal aastal taristu- ja transpordiministeeriumile, et viimane saaks kontrollida, kas Laziomar on saanud ülemäärast hüvitist või mitte. See annab lisatagatise, et vältida ülemäärase hüvitise andmist Laziomarile. Itaalia esitas need raamatupidamisdokumendid ka ajavahemiku 2014–2019 kohta, mis võimaldas komisjonil teha tabelis 10 esitatud arvutused. |
| --- | --- |

(215)

Lisaks märgib komisjon positiivse küljena seda, et uue avaliku teenindamise lepingu kohaselt peab Laziomar saatma oma raamatupidamisdokumendid (milles peetakse arvestust liinide kaupa ja mille on kinnitanud sõltumatu audiitor) igal aastal taristu- ja transpordiministeeriumile, et viimane saaks kontrollida, kas Laziomar on saanud ülemäärast hüvitist või mitte. See annab lisatagatise, et vältida ülemäärase hüvitise andmist Laziomarile. Itaalia esitas need raamatupidamisdokumendid ka ajavahemiku 2014–2019 kohta, mis võimaldas komisjonil teha tabelis 10 esitatud arvutused.

| (216) | Eelpool esitatu põhjal järeldab komisjon, et Laziomarile makstud avaliku teenuse hüvitis ei ületa avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kulude katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse saadud tulu ja mõistlikku kasumit. Täpsemalt leiab komisjon, et CIPE direktiiviga ette nähtud 6,5 % suurust riskipreemiat tuleb hinnata koos avaliku teenindamise lepingus sätestatud hüvitise maksimumsummaga. Seda silmas pidades oli kapitalitootlus, mida Laziomar eelanalüüsi kohaselt võis oodata, kooskõlas riskidega, mis tekkisid talle uue avaliku teenindamise lepingu alusel avalike teenuste osutamisel. Seetõttu on komisjoni kahtlused Altmarki kohtuotsuse kolmanda tingimuse täitmise suhtes hajutatud. |
| --- | --- |

(216)

Eelpool esitatu põhjal järeldab komisjon, et Laziomarile makstud avaliku teenuse hüvitis ei ületa avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kulude katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse saadud tulu ja mõistlikku kasumit. Täpsemalt leiab komisjon, et CIPE direktiiviga ette nähtud 6,5 % suurust riskipreemiat tuleb hinnata koos avaliku teenindamise lepingus sätestatud hüvitise maksimumsummaga. Seda silmas pidades oli kapitalitootlus, mida Laziomar eelanalüüsi kohaselt võis oodata, kooskõlas riskidega, mis tekkisid talle uue avaliku teenindamise lepingu alusel avalike teenuste osutamisel. Seetõttu on komisjoni kahtlused Altmarki kohtuotsuse kolmanda tingimuse täitmise suhtes hajutatud.

| (217) | Sildumise eesõiguse ja sellest tuleneva võimaliku ülemäärase hüvitamise kohta märgib komisjon, et kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Komisjoni analüüs (vt põhjendus 212) kinnitas, et ajavahemikul 2014–2019 ei saanud Laziomar ülemäärast hüvitist. Seetõttu järeldab komisjon, et ka sildumise eesõigus on Altmarki kolmanda kriteeriumiga kooskõlas. |
| --- | --- |

(217)

Sildumise eesõiguse ja sellest tuleneva võimaliku ülemäärase hüvitamise kohta märgib komisjon, et kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Komisjoni analüüs (vt põhjendus 212) kinnitas, et ajavahemikul 2014–2019 ei saanud Laziomar ülemäärast hüvitist. Seetõttu järeldab komisjon, et ka sildumise eesõigus on Altmarki kolmanda kriteeriumiga kooskõlas.

5.1.2.4.   Neljas Altmarki kriteerium

Neljas Altmarki kriteerium

| (218) | Neljas Altmarki kriteerium on täidetud juhul, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstava hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama üldist majandushuvi pakkuvat teenust üldsusele kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude põhjal. |
| --- | --- |

(218)

Neljas Altmarki kriteerium on täidetud juhul, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstava hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama üldist majandushuvi pakkuvat teenust üldsusele kõige väiksemate kuludega; või kui hüvitise saaja ei ole valitud pakkumismenetluse teel, on kriteerium täidetud juhul, kui hüvitis on arvutatud hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude põhjal.

| (219) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 63 kohaselt on lihtsaim viis, kuidas riigiasutused saaksid täita neljandat Altmarki kriteeriumi, korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/17/EÜ (73) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/18/EÜ (74) avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv riigihankemenetlus. |
| --- | --- |

(219)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 63 kohaselt on lihtsaim viis, kuidas riigiasutused saaksid täita neljandat Altmarki kriteeriumi, korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/17/EÜ (73) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/18/EÜ (74) avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv riigihankemenetlus.

73

74

| (220) | Komisjon märgib, et käesoleval juhul alustati pakkumismenetlust enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (75) (mida kohaldatakse mereveoteenuste osutamiseks sõlmitud riigihankelepingute suhtes) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (76) jõustumist. Sel ajal olid alles jõus direktiivid 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ. Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata siiski selliste mereveoteenuste suhtes, nagu osutab Laziomar. Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 5 on tõepoolest sätestatud, et selle kohaldamisalasse kuuluvad ainult raudtee-, automaatsüsteemide, trammi-, trollibussi-, bussi- või kaabeltranspordi teenused. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon märgib, et käesoleval juhul alustati pakkumismenetlust enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (75) (mida kohaldatakse mereveoteenuste osutamiseks sõlmitud riigihankelepingute suhtes) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (76) jõustumist. Sel ajal olid alles jõus direktiivid 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ. Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata siiski selliste mereveoteenuste suhtes, nagu osutab Laziomar. Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 5 on tõepoolest sätestatud, et selle kohaldamisalasse kuuluvad ainult raudtee-, automaatsüsteemide, trammi-, trollibussi-, bussi- või kaabeltranspordi teenused.

75

76

| (221) | Avaliku sektori hankijate nende mere-, ranniku- või jõetransporditeenuste osutamise valdkonnas sõlmitud lepingud kuuluvad direktiivi 2004/18/EÜ põhjenduse 20 alusel hoopis selle direktiivi kohaldamisalasse. Veetransporditeenused on loetletud ka nimetatud direktiivi II B lisas, mis tähendab, (77) et nende suhtes kohaldatakse ainult selle artiklit 23 ja artikli 35 lõiget 4. See tähendab, et vastavalt direktiivile 2004/18/EÜ kohaldatakse mereveoteenuste riigihankelepingu suhtes ainult tehnilisi kirjeldusi käsitlevaid kohustusi (artikkel 23) ja lepingu sõlmimise teate avaldamise kohustust (pärast lepingu sõlmimist ja seetõttu pakkumismenetluse lõpus, mitte alguses: artikli 35 lõige 4). Kõik muud direktiiviga 2004/18/EÜ ette nähtud eeskirjad – sealhulgas avaldatavate teadete sisu käsitlevad sätted (artikli 36 lõige 1) ja valikukriteeriumide sätted (artiklid 45–52) – ei ole mereveoteenuste riigihankelepingute suhtes kohaldatavad. |
| --- | --- |

(221)

Avaliku sektori hankijate nende mere-, ranniku- või jõetransporditeenuste osutamise valdkonnas sõlmitud lepingud kuuluvad direktiivi 2004/18/EÜ põhjenduse 20 alusel hoopis selle direktiivi kohaldamisalasse. Veetransporditeenused on loetletud ka nimetatud direktiivi II B lisas, mis tähendab, (77) et nende suhtes kohaldatakse ainult selle artiklit 23 ja artikli 35 lõiget 4. See tähendab, et vastavalt direktiivile 2004/18/EÜ kohaldatakse mereveoteenuste riigihankelepingu suhtes ainult tehnilisi kirjeldusi käsitlevaid kohustusi (artikkel 23) ja lepingu sõlmimise teate avaldamise kohustust (pärast lepingu sõlmimist ja seetõttu pakkumismenetluse lõpus, mitte alguses: artikli 35 lõige 4). Kõik muud direktiiviga 2004/18/EÜ ette nähtud eeskirjad – sealhulgas avaldatavate teadete sisu käsitlevad sätted (artikli 36 lõige 1) ja valikukriteeriumide sätted (artiklid 45–52) – ei ole mereveoteenuste riigihankelepingute suhtes kohaldatavad.

77

| (222) | Lisaks ei kohaldata direktiivi 2004/18/EÜ selle direktiivi artikli 1 lõikes 4 määratletud teenuste kontsessioonide suhtes (78). Komisjon märgib, et teenuste kontsessioonidele (ja riigihankelepingutele), mis pakuvad teatavat piiriülest huvi, kehtivad siiski aluslepingu läbipaistvuse, diskrimineerimiskeelu ja võrdse kohtlemise üldpõhimõtted. |
| --- | --- |

(222)

Lisaks ei kohaldata direktiivi 2004/18/EÜ selle direktiivi artikli 1 lõikes 4 määratletud teenuste kontsessioonide suhtes (78). Komisjon märgib, et teenuste kontsessioonidele (ja riigihankelepingutele), mis pakuvad teatavat piiriülest huvi, kehtivad siiski aluslepingu läbipaistvuse, diskrimineerimiskeelu ja võrdse kohtlemise üldpõhimõtted.

78

| (223) | Eespool esitatu põhjal järeldab komisjon, et direktiivi 2004/18/EÜ saab kohaldada ainult riigihankelepingu korral, kuid mitte siis, kui see puudutab teenuste kontsessiooni. Peale selle, kuna kõnealune juhtum puudutab veetransporditeenuseid, mille suhtes kohaldatakse avaliku teenindamise lepingut, oleksid kohaldatavad ainult mõned selle direktiivi nõuded, nagu eespool öeldud. Seda arvestades leiab komisjon, et neljanda Altmarki kriteeriumi täidetuse tõendamisel ei saa ta tugineda üksnes riigihankedirektiivide järgimisele. Sel põhjusel hindab komisjon allpool, kas Itaalia kasutatud pakkumismenetlus oli konkureeriv, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja tingimusteta. Selle hinnangu andmisel tugineb komisjon asjakohastele juhtnööridele, mis on esitatud tema abi mõistet käsitlevas teatises (79) (eriti selle punktides 89 jj) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas teatises (eriti selle punktides 63 jj). |
| --- | --- |

(223)

Eespool esitatu põhjal järeldab komisjon, et direktiivi 2004/18/EÜ saab kohaldada ainult riigihankelepingu korral, kuid mitte siis, kui see puudutab teenuste kontsessiooni. Peale selle, kuna kõnealune juhtum puudutab veetransporditeenuseid, mille suhtes kohaldatakse avaliku teenindamise lepingut, oleksid kohaldatavad ainult mõned selle direktiivi nõuded, nagu eespool öeldud. Seda arvestades leiab komisjon, et neljanda Altmarki kriteeriumi täidetuse tõendamisel ei saa ta tugineda üksnes riigihankedirektiivide järgimisele. Sel põhjusel hindab komisjon allpool, kas Itaalia kasutatud pakkumismenetlus oli konkureeriv, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja tingimusteta. Selle hinnangu andmisel tugineb komisjon asjakohastele juhtnööridele, mis on esitatud tema abi mõistet käsitlevas teatises (79) (eriti selle punktides 89 jj) ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas teatises (eriti selle punktides 63 jj).

79

Pakkumismenetluse konkureeriv ja läbipaistev iseloom

Pakkumismenetluse konkureeriv ja läbipaistev iseloom

| (224) | Abi mõistet käsitleva teatise punktis 90 sätestatakse, et hankemenetlus peab olema konkureeriv, (80) et võimaldada huvitatud ja kvalifitseerunud pakkujatel menetluses osaleda. Lisaks peaks menetlus teatise punkti 91 kohaselt olema läbipaistev, et kõik huvitatud pakkujad saaksid igas menetlusetapis võrdset ja nõuetekohast teavet. Samas punktis rõhutatakse ka, et teabe kättesaadavus, huvitatud pakkujate seisukohast piisav aeg ning valiku ja lepingu sõlmimise kriteeriumide selgus on kõik läbipaistva valikumenetluse otsustava tähtsusega osad, ning osutatakse sellele, et hankemenetluse kohta tuleb avaldada piisaval määral teavet, nii et kõik potentsiaalsed pakkujad saaksid seda arvesse võtta. |
| --- | --- |

(224)

Abi mõistet käsitleva teatise punktis 90 sätestatakse, et hankemenetlus peab olema konkureeriv, (80) et võimaldada huvitatud ja kvalifitseerunud pakkujatel menetluses osaleda. Lisaks peaks menetlus teatise punkti 91 kohaselt olema läbipaistev, et kõik huvitatud pakkujad saaksid igas menetlusetapis võrdset ja nõuetekohast teavet. Samas punktis rõhutatakse ka, et teabe kättesaadavus, huvitatud pakkujate seisukohast piisav aeg ning valiku ja lepingu sõlmimise kriteeriumide selgus on kõik läbipaistva valikumenetluse otsustava tähtsusega osad, ning osutatakse sellele, et hankemenetluse kohta tuleb avaldada piisaval määral teavet, nii et kõik potentsiaalsed pakkujad saaksid seda arvesse võtta.

80

| (225) | Käesoleval juhul avaldati osalemiskutse Euroopa Liidu Teatajas, Itaalia Vabariigi ametlikus väljaandes, neljas üleriigilises päevalehes ja kohalikus itaaliakeelses ajalehes ning Lazio maakonna veebisaidil (vt põhjendus 58). Selles kutses kutsuti kõiki, kes suudavad „tagada mereveoteenuste katkematuse“, teatama oma huvist, ega seatud lisatingimusi. Potentsiaalsetele pakkujatele anti oma huvist nõuetekohaselt teatamiseks piisavalt aega, mis võimaldas neil siis edasises protsessis osaleda. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Lazio maakonna kavatsusest müüa Laziomar ja sõlmida avaliku teenindamise leping anti laialdaselt teada, nii et see jõudis kõigi võimalike pakkujateni. |
| --- | --- |

(225)

Käesoleval juhul avaldati osalemiskutse Euroopa Liidu Teatajas, Itaalia Vabariigi ametlikus väljaandes, neljas üleriigilises päevalehes ja kohalikus itaaliakeelses ajalehes ning Lazio maakonna veebisaidil (vt põhjendus 58). Selles kutses kutsuti kõiki, kes suudavad „tagada mereveoteenuste katkematuse“, teatama oma huvist, ega seatud lisatingimusi. Potentsiaalsetele pakkujatele anti oma huvist nõuetekohaselt teatamiseks piisavalt aega, mis võimaldas neil siis edasises protsessis osaleda. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Lazio maakonna kavatsusest müüa Laziomar ja sõlmida avaliku teenindamise leping anti laialdaselt teada, nii et see jõudis kõigi võimalike pakkujateni.

Euroopa Liidu Teatajas

| (226) | Lisaks tuleb pakkujatele esitada kõik dokumendid ja kogu teave, mida on vaja pakkumisprotsessis osalemiseks, et nad saaksid müüki pandud äriühingut nõuetekohaselt hinnata. Selline teave tuleb potentsiaalsetele pakkujatele kättesaadavaks teha läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, nii et kõigil huvitatud osalejatel on võrdne juurdepääs asjakohasele teabele. |
| --- | --- |

(226)

Lisaks tuleb pakkujatele esitada kõik dokumendid ja kogu teave, mida on vaja pakkumisprotsessis osalemiseks, et nad saaksid müüki pandud äriühingut nõuetekohaselt hinnata. Selline teave tuleb potentsiaalsetele pakkujatele kättesaadavaks teha läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, nii et kõigil huvitatud osalejatel on võrdne juurdepääs asjakohasele teabele.

| (227) | Esiteks mainiti osalemiskutses, et pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuste katkematuse“. See oli ainus valikukriteerium, mida Itaalia kohaldas, et otsustada, kas huvitatud isikutel lubatakse pakkumismenetluses osaleda. Kuigi osalemiskutses ei täpsustatud, kuidas pakkujad saavad tõendada, et nad vastavad sellele nõudele, tähendas see vaikimisi, et kasutada võidakse mis tahes sobivaid tõendamisvahendeid (81). Komisjoni arvates oli see valikukriteerium kõigile huvitatud pakkujatele selge ja põhjendatud ka taotletava eesmärgi seisukohast. |
| --- | --- |

(227)

Esiteks mainiti osalemiskutses, et pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuste katkematuse“. See oli ainus valikukriteerium, mida Itaalia kohaldas, et otsustada, kas huvitatud isikutel lubatakse pakkumismenetluses osaleda. Kuigi osalemiskutses ei täpsustatud, kuidas pakkujad saavad tõendada, et nad vastavad sellele nõudele, tähendas see vaikimisi, et kasutada võidakse mis tahes sobivaid tõendamisvahendeid (81). Komisjoni arvates oli see valikukriteerium kõigile huvitatud pakkujatele selge ja põhjendatud ka taotletava eesmärgi seisukohast.

81

| (228) | Teiseks selgitati huvitatud isikutele viitega 2009. aasta seadusele, et uus avaliku teenindamise leping sõlmitakse pärast pakkumismenetluse lõppu ja avaliku teenuse eest makstava hüvitise maksimumsummaks määrati 10 030 606 eurot aastas. Lisaks märgiti osalemiskutses, et eesmärk on müüa Laziomari äriüksus fikseeritud hinnaga 2 272 000 eurot. Peale selle, nagu Itaalia kinnitas, tehti kogu müügi ulatust käsitlev asjakohane teave, sealhulgas ostja ja Itaalia vahel sõlmitava avaliku teenindamise lepingu projekt, kättesaadavaks seitsmele isikule, kes said kutse osaleda pakkumismenetluse järgmises etapis. See võimaldas neil isikutel otsustada, kas ja kui suur pakkumus teha. Selle põhjal leiab komisjon, et osalemiskutse andis piisava selguse selles, et müük puudutab Laziomari äriüksust, mis on seotud uue avaliku teenindamise lepinguga. Pärast oma huvist teatamist anti isikutele juurdepääs kogu vajalikule teabele, et otsustada võimaliku pakkumuse tegemise üle. |
| --- | --- |

(228)

Teiseks selgitati huvitatud isikutele viitega 2009. aasta seadusele, et uus avaliku teenindamise leping sõlmitakse pärast pakkumismenetluse lõppu ja avaliku teenuse eest makstava hüvitise maksimumsummaks määrati 10 030 606 eurot aastas. Lisaks märgiti osalemiskutses, et eesmärk on müüa Laziomari äriüksus fikseeritud hinnaga 2 272 000 eurot. Peale selle, nagu Itaalia kinnitas, tehti kogu müügi ulatust käsitlev asjakohane teave, sealhulgas ostja ja Itaalia vahel sõlmitava avaliku teenindamise lepingu projekt, kättesaadavaks seitsmele isikule, kes said kutse osaleda pakkumismenetluse järgmises etapis. See võimaldas neil isikutel otsustada, kas ja kui suur pakkumus teha. Selle põhjal leiab komisjon, et osalemiskutse andis piisava selguse selles, et müük puudutab Laziomari äriüksust, mis on seotud uue avaliku teenindamise lepinguga. Pärast oma huvist teatamist anti isikutele juurdepääs kogu vajalikule teabele, et otsustada võimaliku pakkumuse tegemise üle.

| (229) | Kolmandaks leiab komisjon, et osalemiskutse tõmbas ligi märkimisväärse hulga potentsiaalseid pakkujaid. Kõik seitse äriühingut, kes kutsuti pakkumismenetluse järgmisse etappi, said seejärel Lazio maakonnalt üksikasjalikku teavet protsessi kohta. Peale selle näib, et vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ sätetele ei olnud Itaalial kohustust esitada konkursikutses sõlmitava lepingu kohta muud lisateavet kui märkus avaliku teenuse osutamise katkematusele ja viide teenust reguleerivatele õigusnormidele (vt põhjendus 221). |
| --- | --- |

(229)

Kolmandaks leiab komisjon, et osalemiskutse tõmbas ligi märkimisväärse hulga potentsiaalseid pakkujaid. Kõik seitse äriühingut, kes kutsuti pakkumismenetluse järgmisse etappi, said seejärel Lazio maakonnalt üksikasjalikku teavet protsessi kohta. Peale selle näib, et vastavalt direktiivi 2004/18/EÜ sätetele ei olnud Itaalial kohustust esitada konkursikutses sõlmitava lepingu kohta muud lisateavet kui märkus avaliku teenuse osutamise katkematusele ja viide teenust reguleerivatele õigusnormidele (vt põhjendus 221).

| (230) | Neljandaks sisaldas konkursikutse minimaalset vajalikku teavet, et anda teada oma huvist osaleda (st avaliku teenuse katkematus), ning selle alusel ei oleks saanud muidu huvitatud merendusettevõtjaid välja jätta. Planeerimisasutused tegid otsuse tagada avaliku teenuse katkematus ja ühendada Ponziane saarestiku saared mandriga. Nagu eespool selgitatud, tehti see tingimus eelnevalt teatavaks kõigile potentsiaalsetele ettevõtjatele, kes teatasid huvist pakkumismenetluses osaleda. Seetõttu leiab komisjon, et Itaalial puudus selles etapis kontroll potentsiaalsete pakkujate üle, mis näitab, et planeerimisasutusel ei olnud kavatsust anda avaliku teenuse katkematuse kohustusliku nõude lisamise tulemusena valikulist eelist mõnele potentsiaalsele pakkujale, kellega sõlmitakse avaliku teenindamise leping ja kellele antakse üle Laziomari äriüksuse omandiõigus. Komisjon märgib ka seda, et kogu asjakohane teave valikukriteeriumide ja menetluse edasise kulu kohta oli esitatud kutses, mis saadeti kõigile seitsmele isikule, kes pääsesid pakkumuse tegemise etappi. |
| --- | --- |

(230)

Neljandaks sisaldas konkursikutse minimaalset vajalikku teavet, et anda teada oma huvist osaleda (st avaliku teenuse katkematus), ning selle alusel ei oleks saanud muidu huvitatud merendusettevõtjaid välja jätta. Planeerimisasutused tegid otsuse tagada avaliku teenuse katkematus ja ühendada Ponziane saarestiku saared mandriga. Nagu eespool selgitatud, tehti see tingimus eelnevalt teatavaks kõigile potentsiaalsetele ettevõtjatele, kes teatasid huvist pakkumismenetluses osaleda. Seetõttu leiab komisjon, et Itaalial puudus selles etapis kontroll potentsiaalsete pakkujate üle, mis näitab, et planeerimisasutusel ei olnud kavatsust anda avaliku teenuse katkematuse kohustusliku nõude lisamise tulemusena valikulist eelist mõnele potentsiaalsele pakkujale, kellega sõlmitakse avaliku teenindamise leping ja kellele antakse üle Laziomari äriüksuse omandiõigus. Komisjon märgib ka seda, et kogu asjakohane teave valikukriteeriumide ja menetluse edasise kulu kohta oli esitatud kutses, mis saadeti kõigile seitsmele isikule, kes pääsesid pakkumuse tegemise etappi.

| (231) | 2012. aasta otsuses väljendas komisjon kahtlust pakkumusmenetluse teatavate finantsnõuete kohta (vt põhjendus 109), mis kehtestati pakkujatele avaliku teenindamise lepinguga lisaks kvalitatiivsetele standardtingimustele, mida igal juhul avalike teenuste osutamise kohustusena nõuti. Veel kahtles komisjon, kas selliste nõuetega saab nõustuda kõnealuses olukorras, kus müüki pannakse kogu äriühing. |
| --- | --- |

(231)

2012. aasta otsuses väljendas komisjon kahtlust pakkumusmenetluse teatavate finantsnõuete kohta (vt põhjendus 109), mis kehtestati pakkujatele avaliku teenindamise lepinguga lisaks kvalitatiivsetele standardtingimustele, mida igal juhul avalike teenuste osutamise kohustusena nõuti. Veel kahtles komisjon, kas selliste nõuetega saab nõustuda kõnealuses olukorras, kus müüki pannakse kogu äriühing.

finantsnõuete

| (232) | Uurimise käigus sai komisjon aga teavet, mis tema kahtlused hajutas. Nimelt eemaldas Itaalia pakkumiskutsest finantsnõuded (st transpordisektori eelnevalt kindlaksmääratud käibemahud), mis oleks võimaldanud pakkumismenetluses osaleda ainult laevandusettevõtjatel (vt põhjendus 125). Komisjon märgib, et tegelikult oli Carpoint Motorsport SpA, mis avalikult kättesaadava teabe kohaselt on sõidukite jae- ja hulgimüügi sektoris tegutsev ettevõte, nende ettevõtjate hulgas, kes teatasid huvist pakkumismenetluses osaleda (vt põhjendus 61). |
| --- | --- |

(232)

Uurimise käigus sai komisjon aga teavet, mis tema kahtlused hajutas. Nimelt eemaldas Itaalia pakkumiskutsest finantsnõuded (st transpordisektori eelnevalt kindlaksmääratud käibemahud), mis oleks võimaldanud pakkumismenetluses osaleda ainult laevandusettevõtjatel (vt põhjendus 125). Komisjon märgib, et tegelikult oli Carpoint Motorsport SpA, mis avalikult kättesaadava teabe kohaselt on sõidukite jae- ja hulgimüügi sektoris tegutsev ettevõte, nende ettevõtjate hulgas, kes teatasid huvist pakkumismenetluses osaleda (vt põhjendus 61).

| (233) | Lisaks peab komisjon kiiduväärseks Lazio maakonna algatust julgustada võimalikult laialdast osalemist menetluses, lubades pakkujatel osaleda ühiselt pakkujate ajutiste ühenduste, konsortsiumide või Euroopa majandushuviühingute kaudu (vt põhjendus 60). |
| --- | --- |

(233)

Lisaks peab komisjon kiiduväärseks Lazio maakonna algatust julgustada võimalikult laialdast osalemist menetluses, lubades pakkujatel osaleda ühiselt pakkujate ajutiste ühenduste, konsortsiumide või Euroopa majandushuviühingute kaudu (vt põhjendus 60).

| (234) | Eespool esitatu põhjal leiab komisjon, et pakkumismenetlus oli tervikuna konkureeriv ja läbipaistev. Eelkõige tehti asjaomase piirkondliku või rahvusvahelise turu kõigi võimalike pakkujateni jõudmist võimaldaval viisil laialdaselt teatavaks Lazio maakonna kavatsus loobuda Laziomari äriüksusest ja sõlmida võitjaga uus kümneaastane avaliku teenindamise leping. Lisaks võtab komisjon arvesse, et oma huvist teatamine oli potentsiaalsete pakkujate jaoks lihtne ja nad ei pidanud selles etapis mingeid kohustusi võtma. Eeldades, et nad suudavad tõendada, et vastavad ainsale valikukriteeriumile, mis on suutlikkus tagada teenuse katkematus, anti neile isikutele kogu vajalik teave ja aeg, et nad saaksid otsustada, kas ja kui suure pakkumuse nad tahavad Laziomari äriüksuse kohta teha. Nendel põhjustel leiab komisjon, et tema kahtlused, et pakkumismenetlus ei olnud osalemiskutse võimalike puuduste tõttu piisavalt läbipaistev, on hajutatud. |
| --- | --- |

(234)

Eespool esitatu põhjal leiab komisjon, et pakkumismenetlus oli tervikuna konkureeriv ja läbipaistev. Eelkõige tehti asjaomase piirkondliku või rahvusvahelise turu kõigi võimalike pakkujateni jõudmist võimaldaval viisil laialdaselt teatavaks Lazio maakonna kavatsus loobuda Laziomari äriüksusest ja sõlmida võitjaga uus kümneaastane avaliku teenindamise leping. Lisaks võtab komisjon arvesse, et oma huvist teatamine oli potentsiaalsete pakkujate jaoks lihtne ja nad ei pidanud selles etapis mingeid kohustusi võtma. Eeldades, et nad suudavad tõendada, et vastavad ainsale valikukriteeriumile, mis on suutlikkus tagada teenuse katkematus, anti neile isikutele kogu vajalik teave ja aeg, et nad saaksid otsustada, kas ja kui suure pakkumuse nad tahavad Laziomari äriüksuse kohta teha. Nendel põhjustel leiab komisjon, et tema kahtlused, et pakkumismenetlus ei olnud osalemiskutse võimalike puuduste tõttu piisavalt läbipaistev, on hajutatud.

Pakkumismenetluse mittediskrimineeriv laad

Pakkumismenetluse mittediskrimineeriv laad

| (235) | Abi mõistet käsitleva teatise punktis 92 rõhutatakse, et kõikide pakkujate mittediskrimineeriv kohtlemine kogu menetluse jooksul, objektiivsed valiku ja lepingute sõlmimise kriteeriumid, mis on enne menetlust kindlaks määratud, on asendamatud tingimused, et tagada menetluse tulemuseks oleva tehingu vastavus turutingimustele. Lisaks märgitakse samas punktis, et võrdse kohtlemise tagamiseks peavad lepingu sõlmimise kriteeriumid võimaldama pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata. |
| --- | --- |

(235)

Abi mõistet käsitleva teatise punktis 92 rõhutatakse, et kõikide pakkujate mittediskrimineeriv kohtlemine kogu menetluse jooksul, objektiivsed valiku ja lepingute sõlmimise kriteeriumid, mis on enne menetlust kindlaks määratud, on asendamatud tingimused, et tagada menetluse tulemuseks oleva tehingu vastavus turutingimustele. Lisaks märgitakse samas punktis, et võrdse kohtlemise tagamiseks peavad lepingu sõlmimise kriteeriumid võimaldama pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata.

| (236) | Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 227), sisaldas osalemiskutse ainult üht tingimust: pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuse katkematuse“. Kõik kaheksa kutsele vastanud ja huvist teatanud isikut olid sellest kohustusest teadlikud. Komisjon leiab, et see tingimus oli objektiivne ja kõigile huvitatud isikutele osalemiskutses piisavalt selgeks tehtud. |
| --- | --- |

(236)

Nagu eespool märgitud (vt põhjendus 227), sisaldas osalemiskutse ainult üht tingimust: pakkujad peavad suutma „tagada mereveoteenuse katkematuse“. Kõik kaheksa kutsele vastanud ja huvist teatanud isikut olid sellest kohustusest teadlikud. Komisjon leiab, et see tingimus oli objektiivne ja kõigile huvitatud isikutele osalemiskutses piisavalt selgeks tehtud.

| (237) | Seitsmel kaheksast huvitatud pakkujast, kes lubati pakkumismenetluse järgmisse etappi ja kes kõik olid saanud sama teabe, paluti seejärel esitada pakkumus (vt põhjendus 61). |
| --- | --- |

(237)

Seitsmel kaheksast huvitatud pakkujast, kes lubati pakkumismenetluse järgmisse etappi ja kes kõik olid saanud sama teabe, paluti seejärel esitada pakkumus (vt põhjendus 61).

| (238) | Seetõttu on hajutatud komisjoni 2011. aasta otsuses väljendatud kahtlused, et osalemiskutse ei pruukinud olla piisavalt mittediskrimineeriv. Kõiki isikuid teavitati pakkumismenetluse eri etappides nõuetekohaselt ja võrdselt, mis võimaldas neil teha oma pakkumuse, tundes täielikult menetlust ja nõudeid. Komisjon leiab ka, et pakkumuste hindamise kriteeriumid võimaldasid pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata. |
| --- | --- |

(238)

Seetõttu on hajutatud komisjoni 2011. aasta otsuses väljendatud kahtlused, et osalemiskutse ei pruukinud olla piisavalt mittediskrimineeriv. Kõiki isikuid teavitati pakkumismenetluse eri etappides nõuetekohaselt ja võrdselt, mis võimaldas neil teha oma pakkumuse, tundes täielikult menetlust ja nõudeid. Komisjon leiab ka, et pakkumuste hindamise kriteeriumid võimaldasid pakkumusi objektiivselt võrrelda ja hinnata.

Teenuste osutamine kogukonna jaoks võimalikult väikeste kuludega

Teenuste osutamine kogukonna jaoks võimalikult väikeste kuludega

| (239) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 65 on märgitud, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt välistab riigihankemenetlus riigiabi olemasolu ainult siis, kui selle abil on võimalik valida välja pakkuja, kes on võimeline osutama teenust kogukonnale vähima kuluga. |
| --- | --- |

(239)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 65 on märgitud, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt välistab riigihankemenetlus riigiabi olemasolu ainult siis, kui selle abil on võimalik valida välja pakkuja, kes on võimeline osutama teenust kogukonnale vähima kuluga.

| (240) | Praegusel juhul korraldati pakkumismenetlus uue avaliku teenindamise lepingu kohta, mis on seotud Laziomari äriüksusega, mitte ainult avaliku teenindamise lepingu enda kohta. Itaalia otsustas, et Laziomari äriüksuse müügihind on fikseeritud (sõltumatu eksperdi hinnangu alusel) ja ei ole läbiräägitav; samas teenuste riigihankelepingu puhul valis Itaalia majanduslikult soodsaima pakkumuse, mille puhul hind annab 30 punkti ja tehnilised kriteeriumid 70 punkti (vt põhjendus 62). |
| --- | --- |

(240)

Praegusel juhul korraldati pakkumismenetlus uue avaliku teenindamise lepingu kohta, mis on seotud Laziomari äriüksusega, mitte ainult avaliku teenindamise lepingu enda kohta. Itaalia otsustas, et Laziomari äriüksuse müügihind on fikseeritud (sõltumatu eksperdi hinnangu alusel) ja ei ole läbiräägitav; samas teenuste riigihankelepingu puhul valis Itaalia majanduslikult soodsaima pakkumuse, mille puhul hind annab 30 punkti ja tehnilised kriteeriumid 70 punkti (vt põhjendus 62).

| (241) | Seoses majanduslikult soodsaima pakkumise kasutamisega on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 67 öeldud, et (lisaks „madalaimale hinnale“) neljanda Altmarki kriteeriumi täitmiseks loetakse piisavaks ka „majanduslikult kõige soodsam pakkumus“ tingimusel, et pakkumuste hindamise kriteeriumid [...] on piisavalt tihedasti seotud pakutava teenuse sisuga ja võimaldavad majanduslikult kõige soodsamal pakkumusel vastata turuväärtusele“ (82). |
| --- | --- |

(241)

Seoses majanduslikult soodsaima pakkumise kasutamisega on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 67 öeldud, et (lisaks „madalaimale hinnale“) neljanda Altmarki kriteeriumi täitmiseks loetakse piisavaks ka „majanduslikult kõige soodsam pakkumus“ tingimusel, et pakkumuste hindamise kriteeriumid [...] on piisavalt tihedasti seotud pakutava teenuse sisuga ja võimaldavad majanduslikult kõige soodsamal pakkumusel vastata turuväärtusele“ (82).

82

| (242) | Komisjon märgib, et Itaalia pani rõhku sellise ettevõtja valimisele, kes osutaks teenust vastavuses rangete tehniliste ja kvaliteedistandarditega, võttes arvesse teatavaid nõudeid. Mis puudutab lepingu sõlmimise menetluses maksimaalse punktide arvu jaotamist tehnilise pakkumise (70 punkti) ja majandusliku pakkumuse (30 punkti) vahel vastavalt majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumile, juhib Itaalia tähelepanu sellele, viidates Itaalia riiginõukogu esitatud arvamusele (vt põhjendus 126), kui olulised on pakkumuse kvalitatiivsed elemendid, et vältida hinna ülemääraseid allapoole korrigeerimisi, kuna hinna langetamine ilma avaliku teenuse kvaliteeti ohvriks toomata oleks olnud keeruline. Samal ajal väidab Itaalia, et selline jaotus võimaldas saavutada teenuse parema hinna (vt põhjendus 127). |
| --- | --- |

(242)

Komisjon märgib, et Itaalia pani rõhku sellise ettevõtja valimisele, kes osutaks teenust vastavuses rangete tehniliste ja kvaliteedistandarditega, võttes arvesse teatavaid nõudeid. Mis puudutab lepingu sõlmimise menetluses maksimaalse punktide arvu jaotamist tehnilise pakkumise (70 punkti) ja majandusliku pakkumuse (30 punkti) vahel vastavalt majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumile, juhib Itaalia tähelepanu sellele, viidates Itaalia riiginõukogu esitatud arvamusele (vt põhjendus 126), kui olulised on pakkumuse kvalitatiivsed elemendid, et vältida hinna ülemääraseid allapoole korrigeerimisi, kuna hinna langetamine ilma avaliku teenuse kvaliteeti ohvriks toomata oleks olnud keeruline. Samal ajal väidab Itaalia, et selline jaotus võimaldas saavutada teenuse parema hinna (vt põhjendus 127).

| (243) | Pakkumiskutse sisaldas kogu vajalikku teavet pakkumusega seotud rahaliste ja tehniliste nõuete kohta. Eelkõige tehnilise pakkumuse puhul pidid seitse mereveoettevõtjat, keda kutsuti pakkumust tegema, esitama üksikasjalikku teavet, mis kirjeldab juhtimiskorda ja -tingimusi, mida nad järgiksid kogu ülesande täitmise kohustuse kehtivuse ajal. Eelkõige pidid ettevõtjad tõendama järgmist: i) juhtimise täiustamise sihtotstarbelised algatused (nt teenuste harta, turundus- ja kommunikatsioonipoliitika, veebiturunduse kava, inimressursside ja laevade optimeerimine – 10 punkti); ii) laevapargi uuendamise kord (nt laevade keskmise vanuse areng, vastavus laeva minimaalsetele funktsionaalsetele omadustele, nagu mõõtmed, mugavus, kiirus, turvasüsteem jne – 40 punkti) ning iii) laevade eraldamine olemasoleva laevapargi täiendamiseks (st iga sellise laeva (sh liini) tehniliste näitajate esitamine, mida ettevõtja kavatseb teenuste osutamiseks kasutada – 20 punkti). Need nõuded on ilmselgelt tihedalt seotud mereveoteenuse osutamisega ja annavad sellele lisaväärtust. Seetõttu leiab komisjon, et majanduslikult soodsaima pakkumuse kasutamine asjaomase teenuse puhul, mis oli seotud Laziomari äriüksuse müügiga, võimaldas Itaalial luua tõhusa konkurentsi ja saada võimalikult suure väärtusega teenus vähimate kuludega kogukonnale. Sellega seoses võtab komisjon teadmiseks tõsiasja, et CLNile mereveoteenuse osutamise eest määratud iga-aastane tasu on olnud palju väiksem kui maksimaalne aastane hüvitis, mida Lazio maakond pakkumismenetluse alguses pakkus ( vt põhjendus 75). |
| --- | --- |

(243)

Pakkumiskutse sisaldas kogu vajalikku teavet pakkumusega seotud rahaliste ja tehniliste nõuete kohta. Eelkõige tehnilise pakkumuse puhul pidid seitse mereveoettevõtjat, keda kutsuti pakkumust tegema, esitama üksikasjalikku teavet, mis kirjeldab juhtimiskorda ja -tingimusi, mida nad järgiksid kogu ülesande täitmise kohustuse kehtivuse ajal. Eelkõige pidid ettevõtjad tõendama järgmist: i) juhtimise täiustamise sihtotstarbelised algatused (nt teenuste harta, turundus- ja kommunikatsioonipoliitika, veebiturunduse kava, inimressursside ja laevade optimeerimine – 10 punkti); ii) laevapargi uuendamise kord (nt laevade keskmise vanuse areng, vastavus laeva minimaalsetele funktsionaalsetele omadustele, nagu mõõtmed, mugavus, kiirus, turvasüsteem jne – 40 punkti) ning iii) laevade eraldamine olemasoleva laevapargi täiendamiseks (st iga sellise laeva (sh liini) tehniliste näitajate esitamine, mida ettevõtja kavatseb teenuste osutamiseks kasutada – 20 punkti). Need nõuded on ilmselgelt tihedalt seotud mereveoteenuse osutamisega ja annavad sellele lisaväärtust. Seetõttu leiab komisjon, et majanduslikult soodsaima pakkumuse kasutamine asjaomase teenuse puhul, mis oli seotud Laziomari äriüksuse müügiga, võimaldas Itaalial luua tõhusa konkurentsi ja saada võimalikult suure väärtusega teenus vähimate kuludega kogukonnale. Sellega seoses võtab komisjon teadmiseks tõsiasja, et CLNile mereveoteenuse osutamise eest määratud iga-aastane tasu on olnud palju väiksem kui maksimaalne aastane hüvitis, mida Lazio maakond pakkumismenetluse alguses pakkus ( vt põhjendus 75).

| (244) | Mis puudutab eelkõige teenuse sidumist Laziomari äriüksuse müügiga, siis 2012. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et uue avaliku teenindamise lepingu pakkumismenetlus ilma kohustuseta võtta üle avaliku teenuse osutamiseks vajalikud Laziomari laevad oleks toonud kaasa väiksemad kulud kogukonna jaoks. |
| --- | --- |

(244)

Mis puudutab eelkõige teenuse sidumist Laziomari äriüksuse müügiga, siis 2012. aasta otsuses asus komisjon esialgsele seisukohale, et uue avaliku teenindamise lepingu pakkumismenetlus ilma kohustuseta võtta üle avaliku teenuse osutamiseks vajalikud Laziomari laevad oleks toonud kaasa väiksemad kulud kogukonna jaoks.

| (245) | Komisjon on juba eespool järeldanud, et pakkumusmenetlus on olnud piisavalt läbipaistev ja mittediskrimineeriv, et võimaldada osaleda võimalikult paljudel potentsiaalsetel pakkujatel. Pärast osalemiskutse laialdast avaldamist vastas jaatavalt kaheksa mereveoettevõtjat ja seitse neist pääses pakkumisvooru. Kõigile neile seitsmele ettevõtjale saadetud kutses oli esitatud kogu pakkumismenetlust puudutav teave. |
| --- | --- |

(245)

Komisjon on juba eespool järeldanud, et pakkumusmenetlus on olnud piisavalt läbipaistev ja mittediskrimineeriv, et võimaldada osaleda võimalikult paljudel potentsiaalsetel pakkujatel. Pärast osalemiskutse laialdast avaldamist vastas jaatavalt kaheksa mereveoettevõtjat ja seitse neist pääses pakkumisvooru. Kõigile neile seitsmele ettevõtjale saadetud kutses oli esitatud kogu pakkumismenetlust puudutav teave.

| (246) | Pärast huvist teatamise etappi esitati üks konkureeriv pakkumus (CLN), mida Lazio maakond hindas, võttes arvesse selle tehnilisi ja rahalisi aspekte. |
| --- | --- |

(246)

Pärast huvist teatamise etappi esitati üks konkureeriv pakkumus (CLN), mida Lazio maakond hindas, võttes arvesse selle tehnilisi ja rahalisi aspekte.

| (247) | Avaliku teenuse katkematuse tagamise kohustuslik tingimus ja varade sidumine avaliku teenuse osutamise kohustustega on omavahel seotud. Nimelt hakkab juhul, kui Laziomari müük seotakse uue avaliku teenindamise lepinguga, omandaja, st CLNi suhtes, automaatselt kehtima kohustus tagada avaliku teenuse katkematus ja talle antakse sildumise eesõigus. Komisjon leiab, et Laziomari äriüksuse sidumisega uue avaliku teenindamise lepinguga ja sildumise eesõiguse andmisega ei kaasne madalam hind kui siis, kui varad ja leping oleksid müüdud eraldi ja seda järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(247)

Avaliku teenuse katkematuse tagamise kohustuslik tingimus ja varade sidumine avaliku teenuse osutamise kohustustega on omavahel seotud. Nimelt hakkab juhul, kui Laziomari müük seotakse uue avaliku teenindamise lepinguga, omandaja, st CLNi suhtes, automaatselt kehtima kohustus tagada avaliku teenuse katkematus ja talle antakse sildumise eesõigus. Komisjon leiab, et Laziomari äriüksuse sidumisega uue avaliku teenindamise lepinguga ja sildumise eesõiguse andmisega ei kaasne madalam hind kui siis, kui varad ja leping oleksid müüdud eraldi ja seda järgmistel põhjustel.

| (248) | Laziomari äriüksus oli seotud üksnes avaliku teenuse osutamise ja eri piirkondi ühendava liikluse tagamisega. Seda arvestades on kõiki Laziomari laevu kasutatud ja kasutatakse ka praegu avalikuks teenindamiseks. Seega ei saa väita, et erasektori müüja oleks saanud kõrgema hinna, kui need või mõned laevad oleks müüdud ilma nimetatud tingimuseta. Itaalia esitatud teabe ja Lazio maakonna tellitud sõltumatu eksperdihinnangu kohaselt (vt põhjendused 66 ja 67) on Laziomari laevad kõrges vanuses (22–32 aastat) ning nende mootorid ja muud materjalid (nt laevakere ehitusmaterjalid) vajavad pärast aastate jooksul kogunenud nii paljusid sõidutunde ajakohastamist ja hooldust. Seetõttu tekitaksid laevad vähest kaubanduslikku nõudlust, välja arvatud juhul, kui need kavatsetakse osta investeerimiseks, restaureerimiseks või moderniseerimiseks lühikese aja jooksul. Sellegipoolest tundub ebatõenäoline, et laevu oleks saanud müüa muudel laevanduse eesmärkidel kui see, mis hõlmas avaliku teenuse osutamise jätkamise tingimust, kõrgema hinnaga, kui need olid eelarvesse kantud. |
| --- | --- |

(248)

Laziomari äriüksus oli seotud üksnes avaliku teenuse osutamise ja eri piirkondi ühendava liikluse tagamisega. Seda arvestades on kõiki Laziomari laevu kasutatud ja kasutatakse ka praegu avalikuks teenindamiseks. Seega ei saa väita, et erasektori müüja oleks saanud kõrgema hinna, kui need või mõned laevad oleks müüdud ilma nimetatud tingimuseta. Itaalia esitatud teabe ja Lazio maakonna tellitud sõltumatu eksperdihinnangu kohaselt (vt põhjendused 66 ja 67) on Laziomari laevad kõrges vanuses (22–32 aastat) ning nende mootorid ja muud materjalid (nt laevakere ehitusmaterjalid) vajavad pärast aastate jooksul kogunenud nii paljusid sõidutunde ajakohastamist ja hooldust. Seetõttu tekitaksid laevad vähest kaubanduslikku nõudlust, välja arvatud juhul, kui need kavatsetakse osta investeerimiseks, restaureerimiseks või moderniseerimiseks lühikese aja jooksul. Sellegipoolest tundub ebatõenäoline, et laevu oleks saanud müüa muudel laevanduse eesmärkidel kui see, mis hõlmas avaliku teenuse osutamise jätkamise tingimust, kõrgema hinnaga, kui need olid eelarvesse kantud.

| (249) | Komisjon leiab lisaks, et kui Laziomar oleks müüdud eraldi, on ebatõenäoline, et potentsiaalsetel pakkujatel oleks olnud uuesti kasutuselevõtmiseks kohe olemas sellised märkimisväärsed ressursid (st neli laeva ning tööstus- ja kaubandusseadmed) uues avaliku teenindamise lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. See on nii eelkõige sellepärast, et uus leping sisaldab erinõudeid laevadele, mida kasutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel eri liinidel (vt põhjendus 243). Kõik ettevõtjad, kellel olid vajalikud ressursid, oleksid laevad tõenäoliselt juba muudel liinidel kasutusele võtnud ja nende uuesti kasutusele võtmine uue avaliku teenindamise lepingu kohaselt oleks vältimatult põhjustanud nende varasemast kasutamisest saadava tulu kaotuse. |
| --- | --- |

(249)

Komisjon leiab lisaks, et kui Laziomar oleks müüdud eraldi, on ebatõenäoline, et potentsiaalsetel pakkujatel oleks olnud uuesti kasutuselevõtmiseks kohe olemas sellised märkimisväärsed ressursid (st neli laeva ning tööstus- ja kaubandusseadmed) uues avaliku teenindamise lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmiseks. See on nii eelkõige sellepärast, et uus leping sisaldab erinõudeid laevadele, mida kasutatakse avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel eri liinidel (vt põhjendus 243). Kõik ettevõtjad, kellel olid vajalikud ressursid, oleksid laevad tõenäoliselt juba muudel liinidel kasutusele võtnud ja nende uuesti kasutusele võtmine uue avaliku teenindamise lepingu kohaselt oleks vältimatult põhjustanud nende varasemast kasutamisest saadava tulu kaotuse.

| (250) | Seepärast leiab komisjon, et nende laevade sidumine avaliku teenindamise lepinguga võimaldas saada Laziomari laevade eest kõrgemat hinda, kuna nende omandaja saaks laevade avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel käitamise eest 10 aasta jooksul avaliku teenuse hüvitist. Lisaks sellele oleks iga turumajanduslik müüja otsustanud kõrgeima hinna saamiseks müüa Laziomari koos uue avaliku teenindamise lepinguga. Selle põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole lisanud tingimusi, mis oleksid võinud hinda alandada või mida eraõiguslik müüja poleks nõudnud. |
| --- | --- |

(250)

Seepärast leiab komisjon, et nende laevade sidumine avaliku teenindamise lepinguga võimaldas saada Laziomari laevade eest kõrgemat hinda, kuna nende omandaja saaks laevade avaliku teenindamise lepingu alusel teenindatavatel liinidel käitamise eest 10 aasta jooksul avaliku teenuse hüvitist. Lisaks sellele oleks iga turumajanduslik müüja otsustanud kõrgeima hinna saamiseks müüa Laziomari koos uue avaliku teenindamise lepinguga. Selle põhjal järeldab komisjon, et Itaalia ei ole lisanud tingimusi, mis oleksid võinud hinda alandada või mida eraõiguslik müüja poleks nõudnud.

| (251) | Komisjon teeb järelduse, et tema kahtlus, et uue avaliku teenindamise lepingu pakkumine koos Laziomari äriüksusega ei tooks kaasa väiksemat kulu kogukonnale, on hajutatud. |
| --- | --- |

(251)

Komisjon teeb järelduse, et tema kahtlus, et uue avaliku teenindamise lepingu pakkumine koos Laziomari äriüksusega ei tooks kaasa väiksemat kulu kogukonnale, on hajutatud.

| (252) | Eelöeldut arvesse võttes leiab komisjon, et majanduslikult soodsaima pakkumuse kasutamine uue avaliku teenindamise lepingu puhul, mis on seotud Laziomari äriüksusega, tekitas tõelise konkurentsi kuni pakkumismenetluse lõpuni. |
| --- | --- |

(252)

Eelöeldut arvesse võttes leiab komisjon, et majanduslikult soodsaima pakkumuse kasutamine uue avaliku teenindamise lepingu puhul, mis on seotud Laziomari äriüksusega, tekitas tõelise konkurentsi kuni pakkumismenetluse lõpuni.

Tugevad kaitsemeetmed sellise menetluse kavandamisel, kus esitatakse ainult üks pakkumus

Tugevad kaitsemeetmed sellise menetluse kavandamisel, kus esitatakse ainult üks pakkumus

| (253) | Eespool kirjeldatud hinnangu (vt põhjendused 224–252) põhjal järeldab komisjon, et pakkumismenetlus oli riigihanke-eeskirjade kohaselt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 märgitakse siiski, et „kui menetluse käigus esitatakse ainult üks pakkumus, [ei saa] käsitada seda piisavana tagamaks, et menetlusega kaasneb kogukonnale vähim kulu“. |
| --- | --- |

(253)

Eespool kirjeldatud hinnangu (vt põhjendused 224–252) põhjal järeldab komisjon, et pakkumismenetlus oli riigihanke-eeskirjade kohaselt avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 märgitakse siiski, et „kui menetluse käigus esitatakse ainult üks pakkumus, [ei saa] käsitada seda piisavana tagamaks, et menetlusega kaasneb kogukonnale vähim kulu“.

| (254) | Seega, arvestades, et Laziomari (mis hõlmas ka uut avaliku teenindamise lepingut) pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult CLN, ei oleks selline menetlus olnud tavaliselt piisav, et tagada eelise puudumine võitja jaoks. |
| --- | --- |

(254)

Seega, arvestades, et Laziomari (mis hõlmas ka uut avaliku teenindamise lepingut) pakkumismenetluses esitas pakkumuse ainult CLN, ei oleks selline menetlus olnud tavaliselt piisav, et tagada eelise puudumine võitja jaoks.

| (255) | Komisjon on siiski oma üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 esitatud seisukohta täpsustanud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas juhendis, (83) märkides, et „[s]ee ei tähenda aga seda, et ei saaks olla juhtumeid, mille puhul võib hanke tingimustes sätestatud erakordselt kindlate kaitsemeetmete tõttu piisata üldsusele kõige väiksemate kulutuste eest teenuse osutamise tagamiseks ka hankest, mille raames esitati vaid üks pakkumine“. |
| --- | --- |

(255)

Komisjon on siiski oma üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 68 esitatud seisukohta täpsustanud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas juhendis, (83) märkides, et „[s]ee ei tähenda aga seda, et ei saaks olla juhtumeid, mille puhul võib hanke tingimustes sätestatud erakordselt kindlate kaitsemeetmete tõttu piisata üldsusele kõige väiksemate kulutuste eest teenuse osutamise tagamiseks ka hankest, mille raames esitati vaid üks pakkumine“.

83

| (256) | Komisjoni arvates olid hinnatava juhtumi puhul sellised kaitsemeetmed olemas. Täpsemalt:






  1) | pakkumismenetlus korraldati nii, et potentsiaalsete pakkujate huvi oleks võimalikult suur. Lisaks ei pidanud need potentsiaalsed pakkujad järgima koormavaid menetlusi ega oleks pidanud kandma märkimisväärseid kulusid, et oma huvist teada anda. Selle tulemusena laekus kaheksa osalemisavaldust, millest seitsme esitajal paluti esitada pakkumus (vt põhjendus 237); |
| --- | --- | --- |

(256)

Komisjoni arvates olid hinnatava juhtumi puhul sellised kaitsemeetmed olemas. Täpsemalt:

1)

pakkumismenetlus korraldati nii, et potentsiaalsete pakkujate huvi oleks võimalikult suur. Lisaks ei pidanud need potentsiaalsed pakkujad järgima koormavaid menetlusi ega oleks pidanud kandma märkimisväärseid kulusid, et oma huvist teada anda. Selle tulemusena laekus kaheksa osalemisavaldust, millest seitsme esitajal paluti esitada pakkumus (vt põhjendus 237);

| 2) | Itaalia valis teenuste hankelepingu sõlmimiseks piiratud pakkumismenetluse (vt põhjendus 59), mis on kaheetapiline protsess, kus pakkumuse saavad esitada ainult need ettevõtjad, kes on kutsutud osalema pakkumisetapis. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 66 kohaselt: „[...] ka piiratud menetlus võib olla kooskõlas neljanda Altmarki kriteeriumiga, kui huvitatud ettevõtjaid ei takistata just ilma olulise põhjuseta pakkumust esitamast“. Tegelikult jäi selles pakkumusmenetluses pakkumusetapiks alles seitse võimalikku pakkujat (kaheksast algselt osalemissoovist teatanust) (vt põhjendus 61), mis näitab, et tõeline konkurents oli võimalik kuni pakkumismenetluse lõpuni. Piiratud menetluses antakse tavaliselt potentsiaalsetele pakkujatele rohkem aega oma pakkumuse hindamiseks enne esitamist. Komisjon leiab, et nende profiili põhjal olid vähemalt viis allesjäänud võimalikku pakkujat (st NLG, Traghetti Lines, Navigazione Generale Italiana SpA, Vetor ja Ustica Lines, kes tegutseb nüüd Liberty Linesi nime all) tõenäoliselt suutelised (tänu oma kogemustele ja rahalistele vahenditele) pakkumust tegema või neil oli põhjust pakkumus esitada (nt NLG ja Vetor juba tegutsevad mõnel liinil, millel sõidab Laziomar (vt tabel 9), samas kui teised ettevõtjad on pikaajalised mereveoettevõtjad, kes tegutsevad nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil); |
| --- | --- |

2)

Itaalia valis teenuste hankelepingu sõlmimiseks piiratud pakkumismenetluse (vt põhjendus 59), mis on kaheetapiline protsess, kus pakkumuse saavad esitada ainult need ettevõtjad, kes on kutsutud osalema pakkumisetapis. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 66 kohaselt: „[...] ka piiratud menetlus võib olla kooskõlas neljanda Altmarki kriteeriumiga, kui huvitatud ettevõtjaid ei takistata just ilma olulise põhjuseta pakkumust esitamast“. Tegelikult jäi selles pakkumusmenetluses pakkumusetapiks alles seitse võimalikku pakkujat (kaheksast algselt osalemissoovist teatanust) (vt põhjendus 61), mis näitab, et tõeline konkurents oli võimalik kuni pakkumismenetluse lõpuni. Piiratud menetluses antakse tavaliselt potentsiaalsetele pakkujatele rohkem aega oma pakkumuse hindamiseks enne esitamist. Komisjon leiab, et nende profiili põhjal olid vähemalt viis allesjäänud võimalikku pakkujat (st NLG, Traghetti Lines, Navigazione Generale Italiana SpA, Vetor ja Ustica Lines, kes tegutseb nüüd Liberty Linesi nime all) tõenäoliselt suutelised (tänu oma kogemustele ja rahalistele vahenditele) pakkumust tegema või neil oli põhjust pakkumus esitada (nt NLG ja Vetor juba tegutsevad mõnel liinil, millel sõidab Laziomar (vt tabel 9), samas kui teised ettevõtjad on pikaajalised mereveoettevõtjad, kes tegutsevad nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil);

| 3) | esialgset huvi väljendanud seitsmele ettevõtjale saadetud pakkumiskutse sisaldas Laziomari kõigi aktsiate müügi fikseeritud hinda 2 272 000 eurot, mida ei olnud kavas ühegi pakkumuse valguses läbi vaadata (vt põhjendus 62). Komisjon märgib, et Laziomari müügihinna määras sõltumatu ekspert tolleaegsete asjakohaste majandus- ja turutingimuste põhjal ning see oli pakkumismenetluse jaoks fikseeritud hind. Samas olid kõik osalejad sellest hinnast teadlikud ega esitanud ühtegi kaebust selle ulatuse ja taseme kohta. Peale selle sisaldas pakkumiskutse Lazio maakonna kehtestatud maksimaalset iga-aastast tasu avaliku teenuse osutamise eest, st 14 300 550 eurot aastas, millest on maha arvatud kümne aasta eest tasumisele kuuluv käibemaks. Kõiki osalejaid kutsuti üles esitama avaliku teenuse iga-aastase tasu kohta paremaid pakkumusi teatavate tehniliste kriteeriumide alusel. See on eriti tugev kaitsemeede, mis tagab nii selle, et avaliku teenuse eest makstava iga-aastase tasu kohta saadakse madalaim võimalik pakkumus (ja seega vähim kulu kogukonnale), kui ka selle, et pakkujaid ei panda pakkumuse esitamisest loobuma. |
| --- | --- |

3)

esialgset huvi väljendanud seitsmele ettevõtjale saadetud pakkumiskutse sisaldas Laziomari kõigi aktsiate müügi fikseeritud hinda 2 272 000 eurot, mida ei olnud kavas ühegi pakkumuse valguses läbi vaadata (vt põhjendus 62). Komisjon märgib, et Laziomari müügihinna määras sõltumatu ekspert tolleaegsete asjakohaste majandus- ja turutingimuste põhjal ning see oli pakkumismenetluse jaoks fikseeritud hind. Samas olid kõik osalejad sellest hinnast teadlikud ega esitanud ühtegi kaebust selle ulatuse ja taseme kohta. Peale selle sisaldas pakkumiskutse Lazio maakonna kehtestatud maksimaalset iga-aastast tasu avaliku teenuse osutamise eest, st 14 300 550 eurot aastas, millest on maha arvatud kümne aasta eest tasumisele kuuluv käibemaks. Kõiki osalejaid kutsuti üles esitama avaliku teenuse iga-aastase tasu kohta paremaid pakkumusi teatavate tehniliste kriteeriumide alusel. See on eriti tugev kaitsemeede, mis tagab nii selle, et avaliku teenuse eest makstava iga-aastase tasu kohta saadakse madalaim võimalik pakkumus (ja seega vähim kulu kogukonnale), kui ka selle, et pakkujaid ei panda pakkumuse esitamisest loobuma.

| (257) | Komisjon leiab, et arvestades eespool nimetatud kaitsemeetmeid, oli pakkumismenetlus piisav, et tagada teenuse osutamine kogukonnale vähimate kuludega, isegi kui lõpuks esitati ainult üks pakkumus (84). |
| --- | --- |

(257)

Komisjon leiab, et arvestades eespool nimetatud kaitsemeetmeid, oli pakkumismenetlus piisav, et tagada teenuse osutamine kogukonnale vähimate kuludega, isegi kui lõpuks esitati ainult üks pakkumus (84).

84

| (258) | Eelöeldu põhjal järeldab komisjon, et neljas Altmarki kriteerium on käesoleval juhul täidetud. |
| --- | --- |

(258)

Eelöeldu põhjal järeldab komisjon, et neljas Altmarki kriteerium on käesoleval juhul täidetud.

| (259) | Arvestades, et Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas kehtestatud neli tingimust on kumulatiivselt täidetud, järeldab komisjon, et Laziomari äriüksusega seotud uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine Laziomariga ja talle sildumise eesõiguse andmine ei anna viimasele ega tema omandajale CLNile majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(259)

Arvestades, et Euroopa Kohtu Altmarki kohtuasjas kehtestatud neli tingimust on kumulatiivselt täidetud, järeldab komisjon, et Laziomari äriüksusega seotud uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine Laziomariga ja talle sildumise eesõiguse andmine ei anna viimasele ega tema omandajale CLNile majanduslikku eelist.

5.1.2.5.   Järeldus

Järeldus

| (260) | Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud, teeb komisjon järelduse, et Laziomari äriüksusega seotud uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine Laziomariga ja selle omandaja CLNiga ning neile sildumise eesõiguse andmine ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(260)

Kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud, teeb komisjon järelduse, et Laziomari äriüksusega seotud uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine Laziomariga ja selle omandaja CLNiga ning neile sildumise eesõiguse andmine ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.1.3.   2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

2010. aasta seaduses kehtestatud meetmed

| (261) | Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kõik dekreet-seaduses 125/2010, mida on muudetud ja millest on saanud 2010. aasta seadus, sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele, kui asjaomased abisaajad said neid meetmeid kasutada likviidsusvajaduste katmiseks ja seega oma üldise finantsseisundi parandamiseks. |
| --- | --- |

(261)

Komisjon asus 2011. aasta otsuses esialgsele seisukohale, et kõik dekreet-seaduses 125/2010, mida on muudetud ja millest on saanud 2010. aasta seadus, sätestatud meetmed kujutavad endast riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele, kui asjaomased abisaajad said neid meetmeid kasutada likviidsusvajaduste katmiseks ja seega oma üldise finantsseisundi parandamiseks.

| (262) | Ametliku uurimise käigus saadud teabe põhjal leiab komisjon, et kolme meedet tuleks hinnata eraldi. |
| --- | --- |

(262)

Ametliku uurimise käigus saadud teabe põhjal leiab komisjon, et kolme meedet tuleks hinnata eraldi.

5.1.3.1.   Rahaliste vahendite võimalik kasutamine laevade uuendamiseks likviidsuse tagamise eesmärgil

Rahaliste vahendite võimalik kasutamine laevade uuendamiseks likviidsuse tagamise eesmärgil

| (263) | Riigi ressursid: kõnealused rahalised vahendid eraldas riik oma eelarvest (vt põhjendus 84) ja 2010. aasta seadusega võimaldati neid kasutada likviidsuse tagamiseks. Seepärast on meede seostatav riigiga ja antud riigi rahaliste vahendite kaudu. |
| --- | --- |

(263)

Riigi ressursid: kõnealused rahalised vahendid eraldas riik oma eelarvest (vt põhjendus 84) ja 2010. aasta seadusega võimaldati neid kasutada likviidsuse tagamiseks. Seepärast on meede seostatav riigiga ja antud riigi rahaliste vahendite kaudu.

| (264) | Valikulisus: see meede anti ainult endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Laziomarile, ja seetõttu on see valikuline. Täielikkuse huvides juhib komisjon tähelepanu sellele, et seda meedet ei antud CLNile. |
| --- | --- |

(264)

Valikulisus: see meede anti ainult endise Tirrenia kontserni äriühingutele, sealhulgas Laziomarile, ja seetõttu on see valikuline. Täielikkuse huvides juhib komisjon tähelepanu sellele, et seda meedet ei antud CLNile.

| (265) | Majanduslik eelis: Itaalia väitel kasutas (sel ajal) Caremar kõnealuseid rahalisi vahendeid Ponziane saarestikus käitatavate laevade renoveerimistöödeks, et viia need vastavusse rahvusvaheliste ohutusstandarditega. Osa töid tehti kahel Caremari laeval, mis anti seejärel tasuta üle Laziomarile (vt põhjendus 132). Seega ei kasutatud neid vahendeid kunagi likviidsuse tagamiseks (vt põhjendus 132) ja vastupidise kohta komisjon tõendeid ei leidnud. |
| --- | --- |

(265)

Majanduslik eelis: Itaalia väitel kasutas (sel ajal) Caremar kõnealuseid rahalisi vahendeid Ponziane saarestikus käitatavate laevade renoveerimistöödeks, et viia need vastavusse rahvusvaheliste ohutusstandarditega. Osa töid tehti kahel Caremari laeval, mis anti seejärel tasuta üle Laziomarile (vt põhjendus 132). Seega ei kasutatud neid vahendeid kunagi likviidsuse tagamiseks (vt põhjendus 132) ja vastupidise kohta komisjon tõendeid ei leidnud.

| (266) | Kuna Laziomar ei kasutanud neid vahendeid likviidsuse tagamiseks, et vältida kulusid, mida ta oleks pidanud tavaolukorras ise oma rahalistest vahenditest katma, ei ole 2011. aasta otsuses väljendatud kahtlustel enam alust ja komisjon leiab, et seega ei ole nimetatud vahendite kasutamise kaudu Laziomarile majanduslikku eelist antud. |
| --- | --- |

(266)

Kuna Laziomar ei kasutanud neid vahendeid likviidsuse tagamiseks, et vältida kulusid, mida ta oleks pidanud tavaolukorras ise oma rahalistest vahenditest katma, ei ole 2011. aasta otsuses väljendatud kahtlustel enam alust ja komisjon leiab, et seega ei ole nimetatud vahendite kasutamise kaudu Laziomarile majanduslikku eelist antud.

| (267) | Järeldus: kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud, teeb komisjon järelduse, et meede ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(267)

Järeldus: kuna kõik ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud, teeb komisjon järelduse, et meede ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.1.3.2.   Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused

Erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused

| (268) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 86, on vastavalt 2010. aasta seaduse artiklile 1 Tirrenia kontserni erastamiseks ette nähtud teatavad toimingud ja tehingud, mida on kirjeldatud dekreet-seaduse 135/2009 (mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus) artikli 19b lõigetes 1–15, vabastatud kõigist sellistelt toimingutelt ja tehingutelt tavaliselt makstavatest maksudest. |
| --- | --- |

(268)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 86, on vastavalt 2010. aasta seaduse artiklile 1 Tirrenia kontserni erastamiseks ette nähtud teatavad toimingud ja tehingud, mida on kirjeldatud dekreet-seaduse 135/2009 (mida on muudetud ja millest on saanud 2009. aasta seadus) artikli 19b lõigetes 1–15, vabastatud kõigist sellistelt toimingutelt ja tehingutelt tavaliselt makstavatest maksudest.

| (269) | Komisjon märgib esiteks, et siinjuures tuleb hinnata kolme eraldiseisvat üleandmist: 1) Tirrenia endiste tütarettevõtjate Caremari, Saremari ja Toremari üleandmine Tirrenialt vastavalt Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale, 2 ) Laziomari äriüksuse üleandmine Campania maakonnalt Lazio maakonnale ning 3) Laziomari äriüksuse üleandmine Lazio maakonnalt CLNile. Maksmisele mittekuuluvate maksude hulka kuuluvad eelkõige registreerimismaks, kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasud, tempelmaks (koos „kaudsed maksud“), käibemaks ja äriühingu tulumaks. Sellest abimeetmest saavad kasu müüja, ostja või mõlemad. Käesolevas otsuses hinnatakse ainult teist ja kolmandat üleandmise paketti (85). |
| --- | --- |

(269)

Komisjon märgib esiteks, et siinjuures tuleb hinnata kolme eraldiseisvat üleandmist: 1) Tirrenia endiste tütarettevõtjate Caremari, Saremari ja Toremari üleandmine Tirrenialt vastavalt Campania, Sardiinia ja Toscana maakonnale, 2 ) Laziomari äriüksuse üleandmine Campania maakonnalt Lazio maakonnale ning 3) Laziomari äriüksuse üleandmine Lazio maakonnalt CLNile. Maksmisele mittekuuluvate maksude hulka kuuluvad eelkõige registreerimismaks, kinnistu ja hüpoteegi registreerimise tasud, tempelmaks (koos „kaudsed maksud“), käibemaks ja äriühingu tulumaks. Sellest abimeetmest saavad kasu müüja, ostja või mõlemad. Käesolevas otsuses hinnatakse ainult teist ja kolmandat üleandmise paketti (85).

85

| (270) | Kõigepealt nõustub komisjon sellega, et Laziomari äriüksuse üleandmisel Campania maakonna ja Lazio maakonna vahel ei kohaldatud äriühingu tulumaksu (kuna tasu ei makstud) ja käibemaksu (mida siseriikliku õiguse kohaselt selliste tehingute suhtes ei kohaldata). Mis puudutab kaudseid makse, siis neid, mida siseriikliku õiguse kohaselt peavad tasuma ainult omandajad, pidi kõnealusel juhul maksma Lazio maakond, kes tegutseb oma avaliku sektori ülesannete piires, st riigiasutusena. Sellisena ei kvalifitseeru ta majandusettevõtjaks. Seetõttu ei hinnata käesolevas otsuses ühtki eespool nimetatud maksuvabastust. |
| --- | --- |

(270)

Kõigepealt nõustub komisjon sellega, et Laziomari äriüksuse üleandmisel Campania maakonna ja Lazio maakonna vahel ei kohaldatud äriühingu tulumaksu (kuna tasu ei makstud) ja käibemaksu (mida siseriikliku õiguse kohaselt selliste tehingute suhtes ei kohaldata). Mis puudutab kaudseid makse, siis neid, mida siseriikliku õiguse kohaselt peavad tasuma ainult omandajad, pidi kõnealusel juhul maksma Lazio maakond, kes tegutseb oma avaliku sektori ülesannete piires, st riigiasutusena. Sellisena ei kvalifitseeru ta majandusettevõtjaks. Seetõttu ei hinnata käesolevas otsuses ühtki eespool nimetatud maksuvabastust.

| (271) | Kolmanda üleandmise kohta märgib komisjon esmalt, et presidendi 26. oktoobri 1972. aasta dekreedi nr 633 kohaselt ei peeta tegutsevate ettevõtjate või äriüksuste üleandmist teisele ettevõtjale kaubatarneks ja seetõttu ei kohaldata selle suhtes käibemaksu. Seega, kuna sellised tehingud, nagu Laziomari äriüksuse müük CLNile, ei ole käibemaksuga maksustatud, ei saanud maksuvabastus anda Laziomarile käibemaksuga seoses eelist. Lisaks sellele märgib komisjon, et Laziomari äriüksuse müügilepingus on selgelt öeldud, et ostja, st CLN, peab tasuma kõik müügiga seotud kulud (st registreerimistasud, notarikulud, kinnistusamet jne), osutamata CLNi mis tahes vabastusele nende kulude kandmisest. Mis puudutab vabastust äriühingu tulumaksust, leiab komisjon, et seda maksu kohaldatakse ainult müügitulu suhtes. Antud juhul aga ostis CLN Laziomari Lazio maakonnalt, mis tähendab, et see tehing oli CLNi jaoks kulu ja seetõttu ei saanud seda maksustada äriühingu tulumaksuga. Seetõttu ei kehti see meede CLNi kohta. Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et nendest maksuvabastustest ei ole kasu saanud ei Laziomar ega CLN. |
| --- | --- |

(271)

Kolmanda üleandmise kohta märgib komisjon esmalt, et presidendi 26. oktoobri 1972. aasta dekreedi nr 633 kohaselt ei peeta tegutsevate ettevõtjate või äriüksuste üleandmist teisele ettevõtjale kaubatarneks ja seetõttu ei kohaldata selle suhtes käibemaksu. Seega, kuna sellised tehingud, nagu Laziomari äriüksuse müük CLNile, ei ole käibemaksuga maksustatud, ei saanud maksuvabastus anda Laziomarile käibemaksuga seoses eelist. Lisaks sellele märgib komisjon, et Laziomari äriüksuse müügilepingus on selgelt öeldud, et ostja, st CLN, peab tasuma kõik müügiga seotud kulud (st registreerimistasud, notarikulud, kinnistusamet jne), osutamata CLNi mis tahes vabastusele nende kulude kandmisest. Mis puudutab vabastust äriühingu tulumaksust, leiab komisjon, et seda maksu kohaldatakse ainult müügitulu suhtes. Antud juhul aga ostis CLN Laziomari Lazio maakonnalt, mis tähendab, et see tehing oli CLNi jaoks kulu ja seetõttu ei saanud seda maksustada äriühingu tulumaksuga. Seetõttu ei kehti see meede CLNi kohta. Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et nendest maksuvabastustest ei ole kasu saanud ei Laziomar ega CLN.

| (272) | Nendel põhjustel ei kujuta ükski eespool nimetatud maksuvabastus endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(272)

Nendel põhjustel ei kujuta ükski eespool nimetatud maksuvabastus endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.1.3.3.   Võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks

Võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks

| (273) | 2011. ja 2012. aasta otsuses osutas komisjon (endise) Tirrenia kontserni äriühingute võimalusele kasutada FASi rahalisi vahendeid jooksvate likviidsusvajaduste rahuldamiseks. Itaalia selgitas siiski ametliku uurimismenetluse käigus, et FASi rahalised vahendid ei olnud mõeldud Laziomari või CLNi (või mõne muu endise Tirrenia kontserni äriühingu või nende vastavate omandajate) lisahüvitiseks. Selle asemel eraldati need vahendid nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis olid ette nähtud endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse eest hüvitiste maksmiseks, juhul kui hüvitised osutuvad ebapiisavaks. 2010. aasta seaduse artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid korrapärase avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Teisisõnu puudutab see meede üksnes Itaalia riigieelarvest vahendite eraldamist avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks. |
| --- | --- |

(273)

2011. ja 2012. aasta otsuses osutas komisjon (endise) Tirrenia kontserni äriühingute võimalusele kasutada FASi rahalisi vahendeid jooksvate likviidsusvajaduste rahuldamiseks. Itaalia selgitas siiski ametliku uurimismenetluse käigus, et FASi rahalised vahendid ei olnud mõeldud Laziomari või CLNi (või mõne muu endise Tirrenia kontserni äriühingu või nende vastavate omandajate) lisahüvitiseks. Selle asemel eraldati need vahendid nende eelarveassigneeringute täiendamiseks, mis olid ette nähtud endise Tirrenia kontserni äriühingutele avaliku teenuse eest hüvitiste maksmiseks, juhul kui hüvitised osutuvad ebapiisavaks. 2010. aasta seaduse artikli 1 lõige 5b võimaldas maakondadel kasutada FASi rahalisi vahendeid korrapärase avaliku teenuse hüvitise (osa) rahastamiseks ja seega avalike mereveoteenuste katkematuse tagamiseks. Teisisõnu puudutab see meede üksnes Itaalia riigieelarvest vahendite eraldamist avaliku teenuse hüvitiste maksmiseks.

| (274) | Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et FASi rahalised vahendid on ainult rahastamisallikad, mis võimaldavad riigil maksta avaliku teenuse hüvitisi (mida antakse pikendatud esialgse lepingu alusel) ega kujuta endast meedet, millest Laziomar saaks kasu lisaks neile avaliku teenuse hüvitistele. Seetõttu ei kujuta FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(274)

Eespool öeldut silmas pidades järeldab komisjon, et FASi rahalised vahendid on ainult rahastamisallikad, mis võimaldavad riigil maksta avaliku teenuse hüvitisi (mida antakse pikendatud esialgse lepingu alusel) ega kujuta endast meedet, millest Laziomar saaks kasu lisaks neile avaliku teenuse hüvitistele. Seetõttu ei kujuta FASi rahaliste vahendite võimalik kasutamine endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.1.4.   Järeldus abi olemasolu kohta

Järeldus abi olemasolu kohta

| (275) | Eespool esitatud hinnangu põhjal leiab komisjon, et:






  — | hüvitis Laziomarile mereveoliinide teenindamise eest ajavahemikul 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

(275)

Eespool esitatud hinnangu põhjal leiab komisjon, et:

—

hüvitis Laziomarile mereveoliinide teenindamise eest ajavahemikul 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;

| — | uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine ajavahemikuks 15. jaanuarist 2014 kuni 14. jaanuarini 2024, mis on seotud Laziomari äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega Laziomarile ja selle omandajale CLNile, vastab neljale Altmarki tingimusele ega kujuta seetõttu endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine ajavahemikuks 15. jaanuarist 2014 kuni 14. jaanuarini 2024, mis on seotud Laziomari äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega Laziomarile ja selle omandajale CLNile, vastab neljale Altmarki tingimusele ega kujuta seetõttu endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;

| — | kuna Laziomar ei kasutanud laevade uuendamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid likviidsuse tagamise eesmärgil, mida võimaldas 2010. aasta seadus, ei kujuta see meede endast riigiabi Laziomarile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning |
| --- | --- |

—

kuna Laziomar ei kasutanud laevade uuendamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid likviidsuse tagamise eesmärgil, mida võimaldas 2010. aasta seadus, ei kujuta see meede endast riigiabi Laziomarile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning

| — | Laziomari erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused ja võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks, nagu on sätestatud 2010. aasta seaduses, ei kujuta endast riigiabi Laziomarile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

—

Laziomari erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused ja võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks, nagu on sätestatud 2010. aasta seaduses, ei kujuta endast riigiabi Laziomarile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.2.   Abi seaduslikkus

Abi seaduslikkus

| (276) | Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluv abimeede on kehtestatud enne komisjonilt saadud ametlikku heakskiitu. Seega, kuivõrd see abimeede ei olnud teavitamisest vabastatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt, kohaldas Itaalia seda, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 (86). |
| --- | --- |

(276)

Käesoleva otsuse kohaldamisalasse kuuluv abimeede on kehtestatud enne komisjonilt saadud ametlikku heakskiitu. Seega, kuivõrd see abimeede ei olnud teavitamisest vabastatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse ega üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse kohaselt, kohaldas Itaalia seda, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 (86).

86

5.3.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (277) | Laziomarile esialgse lepingu pikendamise raames antud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(277)

Laziomarile esialgse lepingu pikendamise raames antud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 alusel.

5.3.1.   Kohaldatavad õigusnormid

Kohaldatavad õigusnormid

| (278) | Nagu juba eespool mainitud, pikendati esialgse lepingu kehtivust pärast 2008. aasta lõppu järgmiste õigusaktidega:






  a) | 30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduses nr 207, mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009; |
| --- | --- | --- |

(278)

Nagu juba eespool mainitud, pikendati esialgse lepingu kehtivust pärast 2008. aasta lõppu järgmiste õigusaktidega:

a)

30. detsembri 2008. aasta dekreet-seaduses nr 207, mis muudeti 27. veebruari 2009. aasta seaduseks nr 14, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2009;

| b) | 25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduses nr 135, mis muudeti 2009. aasta seaduseks, nähti muu hulgas ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010 |
| --- | --- |

b)

25. septembri 2009. aasta dekreet-seaduses nr 135, mis muudeti 2009. aasta seaduseks, nähti muu hulgas ette esialgsete lepingute pikendamine 1. jaanuarist 2010 kuni 30. septembrini 2010

| c) | 5. augusti 2010. aasta dekreet-seaduses nr 125, mis muudeti 2010. aasta seaduseks, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni ning |
| --- | --- |

c)

5. augusti 2010. aasta dekreet-seaduses nr 125, mis muudeti 2010. aasta seaduseks, nähti ette esialgsete lepingute pikendamine 1. oktoobrist 2010 kuni Tirrenia ja Siremari erastamisprotsessi lõpuni ning

| d) | Lazio maakonna 24. detsembri 2012. aasta seadus nr 228, millega kinnitatakse Laziomari kohustus tagada Ponziane saarestiku liinidel liiklus eri piirkondade vahel kuni Laziomari erastamiseni. |
| --- | --- |

d)

Lazio maakonna 24. detsembri 2012. aasta seadus nr 228, millega kinnitatakse Laziomari kohustus tagada Ponziane saarestiku liinidel liiklus eri piirkondade vahel kuni Laziomari erastamiseni.

| (279) | Seda arvestades märgib komisjon, et avaliku teenuse hüvitise maksmine esialgse lepingu viimase pikenduse alusel toimus pärast üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumist, erinevalt kolmest varasemast pikendusest, mis eelnesid kõnealuse õigusraamistiku jõustumisele. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta paketis – üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artiklis 10 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 – on selles viimati kirjeldatud kontekstis sätestatud siiski selle kohaldamise eeskirjad ka enne selle jõustumist (mis toimus 31. jaanuaril 2012. aastal) antud riigiabi suhtes. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis b on sätestatud eelkõige, et:

  „enne käesoleva otsuse jõustumist [s.o enne 31. jaanuari 2012] antud abi, mis ei olnud kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ [...] siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, kuid täidab käesolevas otsuses sätestatud tingimusi, on siseturuga kokkusobiv ja eelneva teavitamise kohustusest vaba“. |
| --- | --- |

(279)

Seda arvestades märgib komisjon, et avaliku teenuse hüvitise maksmine esialgse lepingu viimase pikenduse alusel toimus pärast üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku jõustumist, erinevalt kolmest varasemast pikendusest, mis eelnesid kõnealuse õigusraamistiku jõustumisele. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta paketis – üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artiklis 10 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 – on selles viimati kirjeldatud kontekstis sätestatud siiski selle kohaldamise eeskirjad ka enne selle jõustumist (mis toimus 31. jaanuaril 2012. aastal) antud riigiabi suhtes. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis b on sätestatud eelkõige, et:

„enne käesoleva otsuse jõustumist [s.o enne 31. jaanuari 2012] antud abi, mis ei olnud kooskõlas otsusega 2005/842/EÜ [...] siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, kuid täidab käesolevas otsuses sätestatud tingimusi, on siseturuga kokkusobiv ja eelneva teavitamise kohustusest vaba“.

| (280) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku puhul täpsustatakse selle punktides 68 ja 69, et komisjon kohaldab selles raamistikus kehtestatud põhimõtteid kõigile talle teada antud abiprojektidele, mille teatis esitati enne või pärast kõnealuse raamistiku kohaldamise algust 31. jaanuaril 2012, ning kogu ebaseaduslikule abile, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012, isegi kui kõnealune abi on antud enne 31. jaanuari 2012. Viimasel juhul ei kohaldata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktide 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätteid. |
| --- | --- |

(280)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku puhul täpsustatakse selle punktides 68 ja 69, et komisjon kohaldab selles raamistikus kehtestatud põhimõtteid kõigile talle teada antud abiprojektidele, mille teatis esitati enne või pärast kõnealuse raamistiku kohaldamise algust 31. jaanuaril 2012, ning kogu ebaseaduslikule abile, mille kohta ta teeb otsuse pärast 31. jaanuari 2012, isegi kui kõnealune abi on antud enne 31. jaanuari 2012. Viimasel juhul ei kohaldata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktide 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätteid.

| (281) | Seega tähendavad eespool kirjeldatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku rakenduseeskirjad seda, et Laziomarile pikenduse jooksul antud avaliku teenuse hüvitist saab hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta paketi alusel. Kui üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse või üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku asjakohased tingimused on täidetud, on see abimeede siseturuga kokkusobiv kogu asjaomasel perioodil 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 (87). |
| --- | --- |

(281)

Seega tähendavad eespool kirjeldatud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku rakenduseeskirjad seda, et Laziomarile pikenduse jooksul antud avaliku teenuse hüvitist saab hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta paketi alusel. Kui üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse või üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku asjakohased tingimused on täidetud, on see abimeede siseturuga kokkusobiv kogu asjaomasel perioodil 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 (87).

87

| (282) | Komisjon hindab kõigepealt, kas Laziomarile pikendamisperioodil antud avaliku teenuse hüvitis vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse tingimustele. |
| --- | --- |

(282)

Komisjon hindab kõigepealt, kas Laziomarile pikendamisperioodil antud avaliku teenuse hüvitis vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse tingimustele.

| (283) | Komisjon märgib, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta otsust kohaldatakse üksnes riigiabi suhtes, mida antakse avaliku teenuse hüvitisena mereühenduste eest saartega, mille keskmine aastane sõitjate arv üldist majandushuvi pakkuva teenuse määramisele eelnenud kahel majandusaastal ei ületa 300 000 reisijat (artikli 2 lõike 1 punkt d). Nagu on kirjeldatud põhjenduses 141, on Itaalia esitanud arvud, mis näitavad, et seda künnist ei ületata ühelgi Laziomari liinil. Seepärast teeb komisjon järelduse, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punkti d tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(283)

Komisjon märgib, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat 2011. aasta otsust kohaldatakse üksnes riigiabi suhtes, mida antakse avaliku teenuse hüvitisena mereühenduste eest saartega, mille keskmine aastane sõitjate arv üldist majandushuvi pakkuva teenuse määramisele eelnenud kahel majandusaastal ei ületa 300 000 reisijat (artikli 2 lõike 1 punkt d). Nagu on kirjeldatud põhjenduses 141, on Itaalia esitanud arvud, mis näitavad, et seda künnist ei ületata ühelgi Laziomari liinil. Seepärast teeb komisjon järelduse, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punkti d tingimus on täidetud.

| (284) | Lisaks peab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse artikli 4 kohaselt ülesande andmise akt muu hulgas sisaldama viidet selle otsuse kohaldamisele. Komisjon märgib, et Lazio maakonna ja Laziomari vahelises avaliku teenindamise lepingus ega üheski sellega kaasnevas dokumendis sellist viidet ei ole. Komisjon järeldab sellest, et artiklit 4 ei ole järgitud ja Laziomarile pikendamisperioodil antud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivust siseturuga ei saa hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel. |
| --- | --- |

(284)

Lisaks peab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse artikli 4 kohaselt ülesande andmise akt muu hulgas sisaldama viidet selle otsuse kohaldamisele. Komisjon märgib, et Lazio maakonna ja Laziomari vahelises avaliku teenindamise lepingus ega üheski sellega kaasnevas dokumendis sellist viidet ei ole. Komisjon järeldab sellest, et artiklit 4 ei ole järgitud ja Laziomarile pikendamisperioodil antud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivust siseturuga ei saa hinnata üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel.

| (285) | Järelikult kuuluks Laziomarile alates 2011. aastast kuni erastamisprotsessi lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivus siseturuga üldjuhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(285)

Järelikult kuuluks Laziomarile alates 2011. aastast kuni erastamisprotsessi lõpuni makstud avaliku teenuse hüvitise kokkusobivus siseturuga üldjuhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaldamisalasse.

| (286) | Arvestades, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud tingimused on täidetud, kohaldatakse selles kontekstis siiski üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 61. Komisjon hindab selle alusel, kas kogu pikendamisperioodil Laziomarile makstud avaliku teenuse hüvitis vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku tingimustele, välja arvatud selle punktides 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

(286)

Arvestades, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud tingimused on täidetud, kohaldatakse selles kontekstis siiski üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 61. Komisjon hindab selle alusel, kas kogu pikendamisperioodil Laziomarile makstud avaliku teenuse hüvitis vastab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku tingimustele, välja arvatud selle punktides 14, 19, 20, 24, 39 ja 60 sätestatud tingimused.

5.3.2.   Üldist majandushuvi pakkuv teenus ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses

Üldist majandushuvi pakkuv teenus ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses

| (287) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 12 on sätestatud, et „[a]bi tuleb anda tegeliku ja õigesti määratletud üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, nagu viidatakse aluslepingu artikli 106 lõikes 2“. Punktis 13 esitatud selgituse kohaselt „ei tohi liikmesriigid kehtestada konkreetseid avaliku teenuse osutamise kohustusi teenuste puhul, mida juba pakuvad või võivad pakkuda rahuldavalt ning tingimustel, mis on kooskõlas avalikkuse riigi poolt määratletud huvidega (näiteks hind, objektiivsed kvaliteediomadused, teenuse jätkuvus ja kättesaadavus) tavalistel turutingimustel toimivad ettevõtjad. Küsimuses, kas teenust võib pakkuda turg, piirdub komisjoni hinnang kontrollimisega, kas liikmesriigi määratluses ei ole ilmselgeid vigu, v.a juhtudel, kui liidu õigusega on kehtestatud rangemad normid“. Kõigele lisaks osutatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 56 „liikmesriigi suurele valikuvabadusele“ seda laadi teenuste puhul, mida võiks liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks. |
| --- | --- |

(287)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 12 on sätestatud, et „[a]bi tuleb anda tegeliku ja õigesti määratletud üldist majandushuvi pakkuva teenuse eest, nagu viidatakse aluslepingu artikli 106 lõikes 2“. Punktis 13 esitatud selgituse kohaselt „ei tohi liikmesriigid kehtestada konkreetseid avaliku teenuse osutamise kohustusi teenuste puhul, mida juba pakuvad või võivad pakkuda rahuldavalt ning tingimustel, mis on kooskõlas avalikkuse riigi poolt määratletud huvidega (näiteks hind, objektiivsed kvaliteediomadused, teenuse jätkuvus ja kättesaadavus) tavalistel turutingimustel toimivad ettevõtjad. Küsimuses, kas teenust võib pakkuda turg, piirdub komisjoni hinnang kontrollimisega, kas liikmesriigi määratluses ei ole ilmselgeid vigu, v.a juhtudel, kui liidu õigusega on kehtestatud rangemad normid“. Kõigele lisaks osutatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 56 „liikmesriigi suurele valikuvabadusele“ seda laadi teenuste puhul, mida võiks liigitada üldist majandushuvi pakkuvateks teenusteks.

| (288) | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tõelisuse hindamisel tuleb lähtuda ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast teatisest (vt põhjendused 170 ja 186), merekabotaaži määrusest (vt põhjendused 173, 174 ja 175) ja kohtupraktikast (vt põhjendused 176 ja 177). Seetõttu peab komisjon pikenduse puhul hindama,






  1) | kas eksisteeris kasutajatepoolne nõudlus; |
| --- | --- | --- |

(288)

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tõelisuse hindamisel tuleb lähtuda ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast teatisest (vt põhjendused 170 ja 186), merekabotaaži määrusest (vt põhjendused 173, 174 ja 175) ja kohtupraktikast (vt põhjendused 176 ja 177). Seetõttu peab komisjon pikenduse puhul hindama,

1)

kas eksisteeris kasutajatepoolne nõudlus;

kasutajatepoolne nõudlus

| 2) | kas turuosalised ei suutnud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustuseta (turutõrke olemasolu); ning |
| --- | --- |

2)

kas turuosalised ei suutnud seda nõudlust rahuldada ilma riigiasutuste kehtestatud kohustuseta (turutõrke olemasolu); ning

turutõrke olemasolu

| 3) | kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis). |
| --- | --- |

3)

kas selle puuduse kõrvaldamiseks ei piisanud lihtsalt avalike teenuste osutamise kohustuse kasutamisest (kõige vähem kahjulik lähenemisviis).

kõige vähem kahjulik lähenemisviis

| (289) | Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Laziomari lepingu pikenduse jooksul avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatud liinid on samad, mis anti talle uue avaliku teenindamise lepingu alusel, välja arvatud asjaolu, et lepingu pikenduse ajal oli liinide arv kõigest viis (vt põhjendus 43), samas kui uue avaliku teenindamise lepinguga lisati kaks täiendavat liini, mis ühendavad Terracinat Ponzaga (liin T3) ja Ventotenega (liin T4) (vt põhjendus 72). Lisaks on komisjon juba kirjeldanud ja hinnanud konkurentsiolukorda nendel liinidel lepingu pikenduse jooksul. Seda arvestades tuginetakse allpool esitatud hinnangus eespool uue avaliku teenindamise lepingu kohta esitatud hinnangu asjaomastele osadele ja viidatakse neile (vt punkt 5.1.2.1). |
| --- | --- |

(289)

Komisjon juhib tähelepanu sellele, et Laziomari lepingu pikenduse jooksul avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatud liinid on samad, mis anti talle uue avaliku teenindamise lepingu alusel, välja arvatud asjaolu, et lepingu pikenduse ajal oli liinide arv kõigest viis (vt põhjendus 43), samas kui uue avaliku teenindamise lepinguga lisati kaks täiendavat liini, mis ühendavad Terracinat Ponzaga (liin T3) ja Ventotenega (liin T4) (vt põhjendus 72). Lisaks on komisjon juba kirjeldanud ja hinnanud konkurentsiolukorda nendel liinidel lepingu pikenduse jooksul. Seda arvestades tuginetakse allpool esitatud hinnangus eespool uue avaliku teenindamise lepingu kohta esitatud hinnangu asjaomastele osadele ja viidatakse neile (vt punkt 5.1.2.1).

| (290) | Komisjon tuletab kõigepealt meelde (vt põhjendus 120), et Itaalia on kehtestanud esialgses lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ja ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjon jõudis juba järeldusele (vt põhjendus 179), et need on tõepoolest õigustatud avaliku huvi eesmärgid. |
| --- | --- |

(290)

Komisjon tuletab kõigepealt meelde (vt põhjendus 120), et Itaalia on kehtestanud esialgses lepingus sätestatud avalike teenuste osutamise kohustused peamiselt selleks, et i) tagada mandri ja saarte vaheline ühendus ja ii) aidata kaasa asjaomaste saarte majandusarengule regulaarsete ja usaldusväärsete mereveoteenuste kaudu. Komisjon jõudis juba järeldusele (vt põhjendus 179), et need on tõepoolest õigustatud avaliku huvi eesmärgid.

| (291) | Selleks et selgitada kasutajate tõelist nõudlust asjaomaste mereveoteenuste järele, esitas Itaalia (vt tabelid 11 ja 12) üksikasjaliku statistika, mis näitab, et 2011. aastal vedas Laziomar avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud perioodidel viiel veoteenuste liinil kokku 270 457 sõitjat ja 17 717 sõidukit. 2012. aastal olid need näitajad 240 430 sõitjat ja 13 228 sõidukit ning 2013. aastal 254 167 sõitjat ja 16 927 sõidukit. (88)


  Tabel 11


  Aastate 2011–2013 sõitjateveo statistika












  Aasta | Liin T1 | Liin T2 | Liin A1 | Liin A2 | Liin A3 | Sõitjate arv kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | 57 374 | 53 461 | 15 374 | 106 588 | 37 660 | 270 457 |
| 2012 | 36 446 | 61 978 | 16 372 | 96 125 | 29 509 | 240 430 |
| 2013 | 26 492 | 61 678 | 19 655 | 117 085 | 29 257 | 254 167 |

(291)

Selleks et selgitada kasutajate tõelist nõudlust asjaomaste mereveoteenuste järele, esitas Itaalia (vt tabelid 11 ja 12) üksikasjaliku statistika, mis näitab, et 2011. aastal vedas Laziomar avalike teenuste osutamise kohustustega hõlmatud perioodidel viiel veoteenuste liinil kokku 270 457 sõitjat ja 17 717 sõidukit. 2012. aastal olid need näitajad 240 430 sõitjat ja 13 228 sõidukit ning 2013. aastal 254 167 sõitjat ja 16 927 sõidukit. (88)

88

Tabel 11

Tabel 11

Aastate 2011–2013 sõitjateveo statistika

Aastate 2011–2013 sõitjateveo statistika

Aasta

Liin T1

Liin T2

Liin A1

Liin A2

Liin A3

Sõitjate arv kokku

2011

57 374

53 461

15 374

106 588

37 660

270 457

2012

36 446

61 978

16 372

96 125

29 509

240 430

2013

26 492

61 678

19 655

117 085

29 257

254 167

Tabel 12

Tabel 12

Aastate 2011–2013 sõidukiteveo statistika

Aastate 2011–2013 sõidukiteveo statistika

| Aasta | Liin T1 | Liin T2 | Liin A1 | Liin A2 | Liin A3 | Sõidukite arv kokku (89) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2011 | 13 203 | 2 880 | 1 634  (90) | | | 17 717 |
| 2012 | 10 614 | 2 614 | | | | 13 228 |
| 2013 | 14 177 | 2 750 | | | | 16 927 |

Aasta

Liin T1

Liin T2

Liin A1

Liin A2

Liin A3

Sõidukite arv kokku (89)

89

2011

13 203

2 880

1 634  (90)

90

17 717

2012

10 614

2 614

13 228

2013

14 177

2 750

16 927

| (292) | Üldiselt näitavad arvud, et kasutajate nõudlus mereveoteenuste järele igal asjaomasel liinil oli märkimisväärne ja üsna stabiilne, ning aastate 2011–2013 kohta tehtud analüüsist ei ilmnenud märke selle kadumise kohta. Komisjon on juba näidanud, et ka alates 2014. aastast oli kasutajate nõudlus mereveoteenuste järele märkimisväärne (vt põhjendus 184). |
| --- | --- |

(292)

Üldiselt näitavad arvud, et kasutajate nõudlus mereveoteenuste järele igal asjaomasel liinil oli märkimisväärne ja üsna stabiilne, ning aastate 2011–2013 kohta tehtud analüüsist ei ilmnenud märke selle kadumise kohta. Komisjon on juba näidanud, et ka alates 2014. aastast oli kasutajate nõudlus mereveoteenuste järele märkimisväärne (vt põhjendus 184).

| (293) | Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastavad tegelikule kasutajatepoolsele nõudlusele ja rahuldavad seega üldsuse tegelikke vajadusi. |
| --- | --- |

(293)

Seetõttu võib järeldada, et need teenused vastavad tegelikule kasutajatepoolsele nõudlusele ja rahuldavad seega üldsuse tegelikke vajadusi.

| (294) | Nagu on selgitatud põhjenduses 186, peab komisjon uurima ka seda, kas teenus oleks olnud ebapiisav, kui selle osutamine oleks jäetud ainuüksi turujõudude hooleks, pidades silmas avalike teenuste osutamise kohustusi, mille liikmesriik on kehtestanud pikendatud esialgse lepinguga. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 on selle kohta märgitud, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“. |
| --- | --- |

(294)

Nagu on selgitatud põhjenduses 186, peab komisjon uurima ka seda, kas teenus oleks olnud ebapiisav, kui selle osutamine oleks jäetud ainuüksi turujõudude hooleks, pidades silmas avalike teenuste osutamise kohustusi, mille liikmesriik on kehtestanud pikendatud esialgse lepinguga. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 48 on selle kohta märgitud, et „komisjon [piirdub] kontrollimisega, kas liikmesriik ei ole teinud ilmset viga“.

| (295) | Komisjon märgib, et ajavahemikul 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 pakkus ühel liinil, mida Laziomar teenindas esialgse lepingu pikenduse ajal (liin A3), reisijateveoteenust teine ettevõtja, Vetor, kuigi mitte samasuguse katkematuse, regulaarsuse ja hinnaga. Komisjon on juba põhjenduses 195 hinnanud liini A3 konkurentsiolukorda ja seda, kas Vetori osutatud teenused olid samaväärsed nendega, mida Laziomar pidi osutama uue avaliku teenindamise lepingu kohaselt. Komisjon tuletab meelde, et see hinnang põhines selle liini konkurentsiolukorral ajavahemikul 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014. Kuna üldiselt on teenused, mida Laziomar peab osutama, pakutavate liinide, sageduste ja tehniliste nõuete poolest peaaegu identsed teenustega, mida ta pidi osutama lepingu pikenduse jooksul, kehtib komisjoni järeldus (vt põhjendus 195), et turujõududest üksi ei oleks piisanud avalike teenuste vajaduste rahuldamiseks, Laziomari puhul ka kogu pikenduse jooksul. Enamikul liinidel oli Laziomar tõepoolest ainus teenuseosutaja, samas kui ühel liinil (liin A3), kus teenuseid pakkus Vetor, ei olnud need katkematuse, regulaarsuse, mahu ja hinna poolest samaväärsed ega rahuldanud seetõttu täielikult Laziomarile esialgse (pikendatud) lepinguga ülesandeks tehtud avaliku teenuse vajadusi. |
| --- | --- |

(295)

Komisjon märgib, et ajavahemikul 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 pakkus ühel liinil, mida Laziomar teenindas esialgse lepingu pikenduse ajal (liin A3), reisijateveoteenust teine ettevõtja, Vetor, kuigi mitte samasuguse katkematuse, regulaarsuse ja hinnaga. Komisjon on juba põhjenduses 195 hinnanud liini A3 konkurentsiolukorda ja seda, kas Vetori osutatud teenused olid samaväärsed nendega, mida Laziomar pidi osutama uue avaliku teenindamise lepingu kohaselt. Komisjon tuletab meelde, et see hinnang põhines selle liini konkurentsiolukorral ajavahemikul 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014. Kuna üldiselt on teenused, mida Laziomar peab osutama, pakutavate liinide, sageduste ja tehniliste nõuete poolest peaaegu identsed teenustega, mida ta pidi osutama lepingu pikenduse jooksul, kehtib komisjoni järeldus (vt põhjendus 195), et turujõududest üksi ei oleks piisanud avalike teenuste vajaduste rahuldamiseks, Laziomari puhul ka kogu pikenduse jooksul. Enamikul liinidel oli Laziomar tõepoolest ainus teenuseosutaja, samas kui ühel liinil (liin A3), kus teenuseid pakkus Vetor, ei olnud need katkematuse, regulaarsuse, mahu ja hinna poolest samaväärsed ega rahuldanud seetõttu täielikult Laziomarile esialgse (pikendatud) lepinguga ülesandeks tehtud avaliku teenuse vajadusi.

| (296) | Kõigele lisaks otsustas Itaalia, pidades silmas kavandatud erastamist ja esialgse lepingu alusel osutatavate avalike teenuste katkematuse tagamiseks, pikendada seda lepingut muutmata kujul ja tingimusel, et muudetakse alates 2010. aastast kohaldatavat hüvitise arvutamise metoodikat. Komisjon nõustub, et kasutajatepoolset nõudlust (nagu on kirjeldatud põhjendustes 291, 292 ja 293) ei oleks saanud rahuldada avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega kõigile käigusolevaid liine teenindavatele ettevõtjatele. Täpsemalt öeldes oli Laziomar enamikul liinidel ainus teenuseosutaja (vt nt põhjendus 188) ja kus see nii ei olnud, ei vastanud teise ettevõtja pakkumine regulaarsuse, katkematuse, mahu ja taskukohase hinna nõuetele. Pealegi on enamiku (kui mitte kõigi) liinide käigushoidmine, eriti madalhooajal, kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta neid tõenäoliselt üldse ei teenindatakski. Lisaks nõustub komisjon, et Laziomari erastamise protsessi silmas pidades oli kehtiva avaliku teenindamise lepingu pikendamine ainus viis tagada avalike teenuste katkematus kuni selle erastamise lõpuni. |
| --- | --- |

(296)

Kõigele lisaks otsustas Itaalia, pidades silmas kavandatud erastamist ja esialgse lepingu alusel osutatavate avalike teenuste katkematuse tagamiseks, pikendada seda lepingut muutmata kujul ja tingimusel, et muudetakse alates 2010. aastast kohaldatavat hüvitise arvutamise metoodikat. Komisjon nõustub, et kasutajatepoolset nõudlust (nagu on kirjeldatud põhjendustes 291, 292 ja 293) ei oleks saanud rahuldada avalike teenuste osutamise kohustuste kehtestamisega kõigile käigusolevaid liine teenindavatele ettevõtjatele. Täpsemalt öeldes oli Laziomar enamikul liinidel ainus teenuseosutaja (vt nt põhjendus 188) ja kus see nii ei olnud, ei vastanud teise ettevõtja pakkumine regulaarsuse, katkematuse, mahu ja taskukohase hinna nõuetele. Pealegi on enamiku (kui mitte kõigi) liinide käigushoidmine, eriti madalhooajal, kahjumlik, nii et ilma avaliku teenuse hüvitiseta neid tõenäoliselt üldse ei teenindatakski. Lisaks nõustub komisjon, et Laziomari erastamise protsessi silmas pidades oli kehtiva avaliku teenindamise lepingu pikendamine ainus viis tagada avalike teenuste katkematus kuni selle erastamise lõpuni.

| (297) | Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud Laziomarile ülesandeks antud teenuste määratlemisel üldist majandushuvi pakkuvate teenustena ilmset viga. Seega on komisjoni 2011. ja 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud. |
| --- | --- |

(297)

Seepärast järeldab komisjon, et Itaalia ei ole teinud Laziomarile ülesandeks antud teenuste määratlemisel üldist majandushuvi pakkuvate teenustena ilmset viga. Seega on komisjoni 2011. ja 2012. aasta otsuses avaldatud kahtlused hajutatud.

5.3.3.   Vajadus ülesande andmise akti järele, milles määrataks kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused ja hüvitiste väljaarvutamise meetodid

Vajadus ülesande andmise akti järele, milles määrataks kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused ja hüvitiste väljaarvutamise meetodid

| (298) | Nagu on märgitud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 2.3, tähendab üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõiste ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses, et asjaomasele ettevõtjale on ühe või mitme ametliku aktiga antud ülesanne osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust. |
| --- | --- |

(298)

Nagu on märgitud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 2.3, tähendab üldist majandushuvi pakkuva teenuse mõiste ELi toimimise lepingu artikli 106 tähenduses, et asjaomasele ettevõtjale on ühe või mitme ametliku aktiga antud ülesanne osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust.

| (299) | Nendes õigusaktides tuleb täpsustada eelkõige järgmist:






  — | avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus; |
| --- | --- | --- |

(299)

Nendes õigusaktides tuleb täpsustada eelkõige järgmist:

—

avalike teenuste osutamise kohustuse täpne laad ja kestus;

| — | asjaomane ettevõtja ja territoorium; |
| --- | --- |

—

asjaomane ettevõtja ja territoorium;

| — | ainuõiguste laad; |
| --- | --- |

—

ainuõiguste laad;

| — | hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid; |
| --- | --- |

—

hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid;

| — | ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord. |
| --- | --- |

—

ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasinõudmise kord.

| (300) | Komisjon avaldas oma 2011. ja 2012. aasta otsuses kahtlust, kas ülesande andmise aktis esitati Laziomari poolt pikenduse jooksul pakutavate avalike teenuste osutamise kohustuste laadi täielik kirjeldus. Sellegipoolest tuletas komisjon meelde ka seda, et ülesande eri elemendid võidakse paigutada ka mitmesse akti, ilma et see seaks kohustuste kindlaksmääramise asjakohasuse kahtluse alla. Pikenduse jooksul hõlmas Laziomarile ülesande andmise akt esialgset lepingut (muudetud ja aja jooksul pikendatud), viie aasta plaane, mis hõlmavad ajavahemikke 2000–2004 ja 2005–2008, mitut Itaalia ad hoc otsust, CIPE direktiivi ja 2009. aasta seadust. |
| --- | --- |

(300)

Komisjon avaldas oma 2011. ja 2012. aasta otsuses kahtlust, kas ülesande andmise aktis esitati Laziomari poolt pikenduse jooksul pakutavate avalike teenuste osutamise kohustuste laadi täielik kirjeldus. Sellegipoolest tuletas komisjon meelde ka seda, et ülesande eri elemendid võidakse paigutada ka mitmesse akti, ilma et see seaks kohustuste kindlaksmääramise asjakohasuse kahtluse alla. Pikenduse jooksul hõlmas Laziomarile ülesande andmise akt esialgset lepingut (muudetud ja aja jooksul pikendatud), viie aasta plaane, mis hõlmavad ajavahemikke 2000–2004 ja 2005–2008, mitut Itaalia ad hoc otsust, CIPE direktiivi ja 2009. aasta seadust.

ad hoc

| (301) | Seda arvestades märgib komisjon kõigepealt, et esialgne leping (aja jooksul muudetud), mis moodustab Laziomarile ülesande andmise akti tuuma, kehtis täielikult kuni erastamise lõpetamiseni mitme dekreet-seaduse alusel (vt põhjendus 278). Nendes õigusaktides on täpsustatud, et Laziomarile usaldati avalike teenuste osutamise kohustused kuni erastamise lõpuni. |
| --- | --- |

(301)

Seda arvestades märgib komisjon kõigepealt, et esialgne leping (aja jooksul muudetud), mis moodustab Laziomarile ülesande andmise akti tuuma, kehtis täielikult kuni erastamise lõpetamiseni mitme dekreet-seaduse alusel (vt põhjendus 278). Nendes õigusaktides on täpsustatud, et Laziomarile usaldati avalike teenuste osutamise kohustused kuni erastamise lõpuni.

| 302) | Esialgse lepingu kohaselt määratakse viie aasta plaanides kindlaks teenindatavad liinid ja sadamad, kõnealustele mereühendustele määratud laevade tüüp ja võimsus, sõitude sagedus ja tariifid, sealhulgas eelkõige saarepiirkondade elanikele mõeldud soodustariifid. Kuigi aastateks 2005–2008 plaane ametlikult vastu ei võetud, kehtis 2000.–2004. aasta plaan jätkuvalt, mis tahes muudatusteta avalike teenuste osutamise kohustuste ulatuses. Seega kehtisid selle plaani sätted ajavahemikul 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 täies mahus edasi. Enne 2011. aastat muudeti esialgse lepinguga ette nähtud algset hinnakirja mitme hilisema aktiga. Samas ei antud kogu pikenduse jooksul välja ministeeriumidevahelisi käskkirju, et muuta veelgi endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Laziomari piletihindu. Selle põhjal järeldab komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustused, mida Laziomar pidi pikenduse jooksul täitma, on piisavalt selgelt kindlaks määratud. |
| --- | --- |

302)

Esialgse lepingu kohaselt määratakse viie aasta plaanides kindlaks teenindatavad liinid ja sadamad, kõnealustele mereühendustele määratud laevade tüüp ja võimsus, sõitude sagedus ja tariifid, sealhulgas eelkõige saarepiirkondade elanikele mõeldud soodustariifid. Kuigi aastateks 2005–2008 plaane ametlikult vastu ei võetud, kehtis 2000.–2004. aasta plaan jätkuvalt, mis tahes muudatusteta avalike teenuste osutamise kohustuste ulatuses. Seega kehtisid selle plaani sätted ajavahemikul 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 täies mahus edasi. Enne 2011. aastat muudeti esialgse lepinguga ette nähtud algset hinnakirja mitme hilisema aktiga. Samas ei antud kogu pikenduse jooksul välja ministeeriumidevahelisi käskkirju, et muuta veelgi endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Laziomari piletihindu. Selle põhjal järeldab komisjon, et avalike teenuste osutamise kohustused, mida Laziomar pidi pikenduse jooksul täitma, on piisavalt selgelt kindlaks määratud.

| (303) | Komisjon märkis juba 2011. aasta otsuse põhjendustes 239 ja 240, et hüvitise suuruse arvutamiseks vajalikud parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja neid on selgelt kirjeldatud. Eelkõige sisaldab esialgne leping 2011.–2013. aasta kohta (vt põhjendus 46) arvesse võetavate kuluelementide ammendavat ja täpset loetelu, samuti ettevõtja investeeritud kapitali tootluse arvutamise metoodikat. Asjaomane metoodika on sätestatud CIPE direktiivis (vt põhjendused 47–57). Täpsemalt kirjeldatakse CIPE direktiivis arvesse võetavaid kuluelemente ja investeeritud kapitali tootlust. Kõigele lisaks sisaldab 2009. aasta seadus 10 030 606 euro suurust aastase hüvitise ülemmäära, mida kohaldatakse alates 2010. aastast. Lisaks nähti esialgses lepingus ette, et hüvitis makstakse välja osade kaupa, ja kinnitati, et hüvitis põhineb avaliku teenuse osutamisega seotud tegelikel kuludel ja tuludel. Nii saab kindlaks teha ülemäärase hüvitamise ja seda hõlpsasti vältida. Vajaduse korral saaks riik Laziomarilt ülemäärase hüvitise tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(303)

Komisjon märkis juba 2011. aasta otsuse põhjendustes 239 ja 240, et hüvitise suuruse arvutamiseks vajalikud parameetrid on eelnevalt kindlaks määratud ja neid on selgelt kirjeldatud. Eelkõige sisaldab esialgne leping 2011.–2013. aasta kohta (vt põhjendus 46) arvesse võetavate kuluelementide ammendavat ja täpset loetelu, samuti ettevõtja investeeritud kapitali tootluse arvutamise metoodikat. Asjaomane metoodika on sätestatud CIPE direktiivis (vt põhjendused 47–57). Täpsemalt kirjeldatakse CIPE direktiivis arvesse võetavaid kuluelemente ja investeeritud kapitali tootlust. Kõigele lisaks sisaldab 2009. aasta seadus 10 030 606 euro suurust aastase hüvitise ülemmäära, mida kohaldatakse alates 2010. aastast. Lisaks nähti esialgses lepingus ette, et hüvitis makstakse välja osade kaupa, ja kinnitati, et hüvitis põhineb avaliku teenuse osutamisega seotud tegelikel kuludel ja tuludel. Nii saab kindlaks teha ülemäärase hüvitamise ja seda hõlpsasti vältida. Vajaduse korral saaks riik Laziomarilt ülemäärase hüvitise tagasi nõuda.

| (304) | Selle põhjal leiab komisjon, et esialgse lepingu pikenduse kehtivusajaks määrati ülesande andmise aktides kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused, kestus, asjaomane ettevõtja ja territoorium, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise kord, nagu on nõutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta raamistikus. |
| --- | --- |

(304)

Selle põhjal leiab komisjon, et esialgse lepingu pikenduse kehtivusajaks määrati ülesande andmise aktides kindlaks avalike teenuste osutamise kohustused, kestus, asjaomane ettevõtja ja territoorium, hüvitise arvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid ning ülemäärase hüvitise vältimise ja tagasimaksmise kord, nagu on nõutud üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas 2011. aasta raamistikus.

5.3.4.   Antava ülesande kestus

Antava ülesande kestus

| (305) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 17 on märgitud, et, „[ü]lesande kestust tuleks põhjendada viitega objektiivsetele kriteeriumidele nagu mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusele. Põhimõtteliselt ei tohiks ülesande andmise akti kehtivusaeg ületada ajavahemikku, mis on vajalik kõige olulisemate üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalike varade amortiseerimiseks“. |
| --- | --- |

(305)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 17 on märgitud, et, „[ü]lesande kestust tuleks põhjendada viitega objektiivsetele kriteeriumidele nagu mitteüleantava põhivara amortiseerimisvajadusele. Põhimõtteliselt ei tohiks ülesande andmise akti kehtivusaeg ületada ajavahemikku, mis on vajalik kõige olulisemate üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajalike varade amortiseerimiseks“.

| (306) | Itaalia märkis, et lepingu pikenduse kestus on kindlaks määratud, tuginedes ajavahemikule, mis on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel kasutatud varade amortiseerimiseks. Täpsemalt öeldes on pikendatud esialgse lepingu kogukestus pisut üle 24 aasta. Kõige olulisem vara avaliku teenuse osutamiseks on laevad. Parvlaevateenuste osutamiseks kasutatavate laevade amortisatsiooniperiood on tavaliselt pikk ja võib ületada 25 aastat. |
| --- | --- |

(306)

Itaalia märkis, et lepingu pikenduse kestus on kindlaks määratud, tuginedes ajavahemikule, mis on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel kasutatud varade amortiseerimiseks. Täpsemalt öeldes on pikendatud esialgse lepingu kogukestus pisut üle 24 aasta. Kõige olulisem vara avaliku teenuse osutamiseks on laevad. Parvlaevateenuste osutamiseks kasutatavate laevade amortisatsiooniperiood on tavaliselt pikk ja võib ületada 25 aastat.

| (307) | Itaalia on komisjonile esitanud Laziomari laevade amortisatsiooniväärtuse ajavahemikuks 2011–2013. Komisjon märgib, et kui Laziomar alustas 1. juunil 2011 esialgse lepingu pikendamise alusel Ponziane saarestiku liinide teenindamist, oli tema nelja laeva keskmine vanus 24 aastat. |
| --- | --- |

(307)

Itaalia on komisjonile esitanud Laziomari laevade amortisatsiooniväärtuse ajavahemikuks 2011–2013. Komisjon märgib, et kui Laziomar alustas 1. juunil 2011 esialgse lepingu pikendamise alusel Ponziane saarestiku liinide teenindamist, oli tema nelja laeva keskmine vanus 24 aastat.

| (308) | Komisjon märgib, et perioodi pikendamine kahe ja poole aasta võtta oli vajalik avaliku teenuse katkematuse tagamiseks kuni erastamisprotsessi lõpuni. Võttes lisaks arvesse laevade keskmist vanust, üldiselt parvlaevateenuste osutamiseks kasutatavate laevade amortisatsiooniperioodi keskmist pikkust, teenuste riigihankelepingu sätete kohaselt kavandatud ajakohastamisalgatusi ja uute laevade kasutamist (vt põhjendus 243), teeb komisjon järelduse, et ülesande andmise kestus on piisavalt põhjendatud ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punkti 17 on järgitud. |
| --- | --- |

(308)

Komisjon märgib, et perioodi pikendamine kahe ja poole aasta võtta oli vajalik avaliku teenuse katkematuse tagamiseks kuni erastamisprotsessi lõpuni. Võttes lisaks arvesse laevade keskmist vanust, üldiselt parvlaevateenuste osutamiseks kasutatavate laevade amortisatsiooniperioodi keskmist pikkust, teenuste riigihankelepingu sätete kohaselt kavandatud ajakohastamisalgatusi ja uute laevade kasutamist (vt põhjendus 243), teeb komisjon järelduse, et ülesande andmise kestus on piisavalt põhjendatud ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punkti 17 on järgitud.

5.3.5.   Vastavus komisjoni direktiivile 2006/111/EÜ (91)

Vastavus komisjoni direktiivile 2006/111/EÜ

91

| (309) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 18 on sätestatud: „[a]bi loetakse siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel üksnes juhul, kui ettevõtja järgib direktiivi 2006/111/EÜ [(liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta)] nõudeid, kui see on asjakohane“. |
| --- | --- |

(309)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 18 on sätestatud: „[a]bi loetakse siseturuga kokkusobivaks aluslepingu artikli 106 lõike 2 alusel üksnes juhul, kui ettevõtja järgib direktiivi 2006/111/EÜ [(liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta)] nõudeid, kui see on asjakohane“.

| (310) | Lisaks nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 44 järgmist: „Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisarvestusest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud kooskõlas punktis 31 sätestatud põhimõtetega“. |
| --- | --- |

(310)

Lisaks nõutakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 44 järgmist: „Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisarvestusest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud kooskõlas punktis 31 sätestatud põhimõtetega“.

| (311) | Itaalia on kinnitanud, et Laziomari tegevus on seisnenud üksnes esialgse lepingu kohaste avalike teenuste osutamises. |
| --- | --- |

(311)

Itaalia on kinnitanud, et Laziomari tegevus on seisnenud üksnes esialgse lepingu kohaste avalike teenuste osutamises.

| (312) | Seetõttu leiab komisjon, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkt 18 ei ole kohaldatav. |
| --- | --- |

(312)

Seetõttu leiab komisjon, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkt 18 ei ole kohaldatav.

5.3.6.   Hüvitise summa

Hüvitise summa

| (313) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 21 on märgitud, et „[h]üvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga“. |
| --- | --- |

(313)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 21 on märgitud, et „[h]üvitise suurus ei tohi ületada üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise kohustuse täitmiseks vajalikke netokulusid koos mõistliku kasumiga“.

| (314) | Kuna käesoleval juhul on hüvitis ebaseaduslik abi, mis anti enne raamistiku jõustumist, nähakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 konkreetselt ette, et ei nõuta kulude netokokkuhoiu meetodi kasutamist riigiabi hindamise eesmärgil. Selle asemel võib avalike teenuste kohustuste täitmiseks vajalike netokulude arvutamiseks kasutada alternatiivseid meetodeid, näiteks kulude jaotamisel põhinevat meetodit. Viimati nimetatud meetodi kohaselt arvutatakse netokulud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel määratud teenuseosutajale tekkivate kulude ja tulude vahena, nagu on täpsustatud ja prognoositud ülesande andmise aktis. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktides 28–38 on täpsemalt sätestatud, kuidas seda meetodit tuleks kohaldada. |
| --- | --- |

(314)

Kuna käesoleval juhul on hüvitis ebaseaduslik abi, mis anti enne raamistiku jõustumist, nähakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 69 konkreetselt ette, et ei nõuta kulude netokokkuhoiu meetodi kasutamist riigiabi hindamise eesmärgil. Selle asemel võib avalike teenuste kohustuste täitmiseks vajalike netokulude arvutamiseks kasutada alternatiivseid meetodeid, näiteks kulude jaotamisel põhinevat meetodit. Viimati nimetatud meetodi kohaselt arvutatakse netokulud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel määratud teenuseosutajale tekkivate kulude ja tulude vahena, nagu on täpsustatud ja prognoositud ülesande andmise aktis. Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktides 28–38 on täpsemalt sätestatud, kuidas seda meetodit tuleks kohaldada.

| (315) | Oma 2011. ja 2012. aasta otsuses avaldas komisjon kahtlust ka 6,5 % suuruse riskipreemia suhtes, mida kohaldati alates 2010. aastast. Komisjon seadis eelkõige kahtluse alla selle, kas see riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, võttes arvesse seda, et esmapilgul ei tundunud, et Laziomar võtab endale selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevaid riske. |
| --- | --- |

(315)

Oma 2011. ja 2012. aasta otsuses avaldas komisjon kahtlust ka 6,5 % suuruse riskipreemia suhtes, mida kohaldati alates 2010. aastast. Komisjon seadis eelkõige kahtluse alla selle, kas see riskipreemia kajastab asjakohast riski suurust, võttes arvesse seda, et esmapilgul ei tundunud, et Laziomar võtab endale selliste teenuste osutamisega tavaliselt kaasnevaid riske.

| (316) | Kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi alusel kasutati 6,5 % suurust riskipreemiat. Samas, nagu põhjendustes 136, 137 ja 138 juba selgitatud, on Itaalia täpsustanud, et kuna hüvitise ülemmäär oli sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena. |
| --- | --- |

(316)

Kapitalitootluse määramiseks kapitali kaalutud keskmise hinna (WACC) valemi alusel kasutati 6,5 % suurust riskipreemiat. Samas, nagu põhjendustes 136, 137 ja 138 juba selgitatud, on Itaalia täpsustanud, et kuna hüvitise ülemmäär oli sätestatud 2009. aasta seaduses, otsustati arvutamist lihtsustada ja kohaldada 6,5 % kindlamääralise kapitalitootlusena.

| (317) | Sellega seoses sai komisjon Itaalia esitatud ja tabelis 13 kokku võetud liinipõhiste raamatupidamisaruannete põhjal kontrollida, et 2011., 2012. ja 2013. aasta peale kokku oli avaliku teenuse hüvitis 70 650 eurot suurem kui teenuse netokulu (välja arvatud mis tahes kapitalitootlus):

  Tabel 13


  Laziomari avaliku teenuse osutamise netokulud ajavahemikul 2011–2013










  (eurodes) |
| --- | --- |
| Laziomari avaliku teenuse osutamine | 2011 | 2012 | 2013 | Kõik kokku |
| Kogutulu | 2 845 238 | 3 441 567 | 3 569 149 | 9 855 942 |
| – kogukulu | 11 182 105 | 17 140 076 | 15 799 712 | 44 121 893 |
| – amortisatsioon | 114 836 | 274 044 | 352 229 | 741 109 |
| = avaliku teenuse netokulu | –8 451 703 | –13 972 553 | –12 582 792 | –35 007 048 |
| + kapitalitootlus (6,5 %) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| = hüvituskõlblik | –8 451 703 | –13 972 553 | –12 582 792 | –35 007 048 |
| + tegelik hüvitis | 8 601 187 | 13 780 506 | 12 696 005 | 35 077 698 |
| = ülemäärane / ebapiisav hüvitamine | 149 484 | – 192 047 | 113 213 | 70 650 |

(317)

Sellega seoses sai komisjon Itaalia esitatud ja tabelis 13 kokku võetud liinipõhiste raamatupidamisaruannete põhjal kontrollida, et 2011., 2012. ja 2013. aasta peale kokku oli avaliku teenuse hüvitis 70 650 eurot suurem kui teenuse netokulu (välja arvatud mis tahes kapitalitootlus):

Tabel 13

Tabel 13

Laziomari avaliku teenuse osutamise netokulud ajavahemikul 2011–2013

Laziomari avaliku teenuse osutamise netokulud ajavahemikul 2011–2013

(eurodes)

Laziomari avaliku teenuse osutamine

2011

2012

2013

Kõik kokku

Kogutulu

2 845 238

3 441 567

3 569 149

9 855 942

– kogukulu

11 182 105

17 140 076

15 799 712

44 121 893

– amortisatsioon

114 836

274 044

352 229

741 109

= avaliku teenuse netokulu

–8 451 703

–13 972 553

–12 582 792

–35 007 048

- kapitalitootlus (6,5 %)

0

0

0

0

= hüvituskõlblik

–8 451 703

–13 972 553

–12 582 792

–35 007 048

- tegelik hüvitis

8 601 187

13 780 506

12 696 005

35 077 698

= ülemäärane / ebapiisav hüvitamine

149 484

– 192 047

113 213

70 650

| (318) | Komisjon võtab arvesse asjaolu, et Laziomar alustas Ponziane saarestikus liinide teenindamist 1. juunil 2011, vahetult pärast nende liinide üleandmist Campania maakonnalt ja Caremarilt Lazio maakonnale ja Laziomarile (vt põhjendused 4, 32 ja 33). Seetõttu ei saa 2011. aasta finantstegevust, mille puhul tekkis 149 484 euro suurune positiivne vahe, täielikult seostada Laziomariga ning see ei kajasta Laziomari tegelikke tulemusi. Tegelikult on majandusaastatel 2012 ja 2013, mis on täielikult omistatavad Laziomarile, võimaliku ja tegeliku hüvitise kombineeritud vahe negatiivne (–78 834 eurot). |
| --- | --- |

(318)

Komisjon võtab arvesse asjaolu, et Laziomar alustas Ponziane saarestikus liinide teenindamist 1. juunil 2011, vahetult pärast nende liinide üleandmist Campania maakonnalt ja Caremarilt Lazio maakonnale ja Laziomarile (vt põhjendused 4, 32 ja 33). Seetõttu ei saa 2011. aasta finantstegevust, mille puhul tekkis 149 484 euro suurune positiivne vahe, täielikult seostada Laziomariga ning see ei kajasta Laziomari tegelikke tulemusi. Tegelikult on majandusaastatel 2012 ja 2013, mis on täielikult omistatavad Laziomarile, võimaliku ja tegeliku hüvitise kombineeritud vahe negatiivne (–78 834 eurot).

| (319) | Komisjon kontrollis ka Itaalia investeeritud kapitali tootluse kohta esitatud arvutusi ühtse määra (6,5 %) alusel. Arvestades, et tulud on aastatel 2011–2013 negatiivsed (vt põhjendus 138), on need tabelis 13 esitatud avaliku teenuse netokulu arvutamiseks nullina. Võttes arvesse neid negatiivseid tulemusi, märgib komisjon seega, et seoses kolmeaastase finantstegevusega on 70 650 euro suuruse positiivse erinevuse puhul, mis moodustab vaid 0,2 % Laziomarile tegelikult makstud hüvitisest, võetud arvesse ühtset 6,5 % määra, ja see ei too kaasa ülemäärast hüvitamist. Veelgi enam, 0,2 % (või 20 baaspunkti) suurune tootlus ei ületa asjakohast vahetustehingute intressimäära pluss 100 baaspunkti suurust preemiat, mida üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 36 kohaselt peetakse igal juhul mõistlikuks. |
| --- | --- |

(319)

Komisjon kontrollis ka Itaalia investeeritud kapitali tootluse kohta esitatud arvutusi ühtse määra (6,5 %) alusel. Arvestades, et tulud on aastatel 2011–2013 negatiivsed (vt põhjendus 138), on need tabelis 13 esitatud avaliku teenuse netokulu arvutamiseks nullina. Võttes arvesse neid negatiivseid tulemusi, märgib komisjon seega, et seoses kolmeaastase finantstegevusega on 70 650 euro suuruse positiivse erinevuse puhul, mis moodustab vaid 0,2 % Laziomarile tegelikult makstud hüvitisest, võetud arvesse ühtset 6,5 % määra, ja see ei too kaasa ülemäärast hüvitamist. Veelgi enam, 0,2 % (või 20 baaspunkti) suurune tootlus ei ületa asjakohast vahetustehingute intressimäära pluss 100 baaspunkti suurust preemiat, mida üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punkti 36 kohaselt peetakse igal juhul mõistlikuks.

| (320) | Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 49 on sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama, et ettevõtjad ei saaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise tulemusena ülemäärast hüvitist (nagu on kindlaks määratud raamistiku punktis 47). Muu hulgas peavad liikmesriigid esitama tõendeid, kui komisjon neid nõuab. Peale selle peavad liikmesriigid korraldama korrapäraseid kontrollimisi või tagama selliste kontrollimiste tegemise ülesande lõppemisel, kuid mitte harvemini kui iga kolme aasta tagant. |
| --- | --- |

(320)

Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku punktis 49 on sätestatud, et liikmesriigid peavad tagama, et ettevõtjad ei saaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise tulemusena ülemäärast hüvitist (nagu on kindlaks määratud raamistiku punktis 47). Muu hulgas peavad liikmesriigid esitama tõendeid, kui komisjon neid nõuab. Peale selle peavad liikmesriigid korraldama korrapäraseid kontrollimisi või tagama selliste kontrollimiste tegemise ülesande lõppemisel, kuid mitte harvemini kui iga kolme aasta tagant.

| (321) | Seoses kolmanda Altmarki kriteeriumiga on komisjon juba hinnanud, et 6,5 % kindlamääraline kapitalitootlus, mida Laziomar eelanalüüsi kohaselt võis oodata, on kooskõlas riskidega, mis tekkisid talle uue avaliku teenindamise lepingu alusel avalike teenuste osutamisel (vt põhjendused 211–216). Lisaks kordab komisjon, et Itaalia on arvutamise lihtsustamiseks kasutanud kindlamääralist kapitalitootlust. |
| --- | --- |

(321)

Seoses kolmanda Altmarki kriteeriumiga on komisjon juba hinnanud, et 6,5 % kindlamääraline kapitalitootlus, mida Laziomar eelanalüüsi kohaselt võis oodata, on kooskõlas riskidega, mis tekkisid talle uue avaliku teenindamise lepingu alusel avalike teenuste osutamisel (vt põhjendused 211–216). Lisaks kordab komisjon, et Itaalia on arvutamise lihtsustamiseks kasutanud kindlamääralist kapitalitootlust.

| (322) | Komisjon märgib, et esitatud CIPE direktiivis on arvesse võetud teatavaid merekabotaaži sektoris kohaldatavaid turuväärtusi. Selles on ette nähtud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise rahastamiskõlblikud kulud, samuti kapitalitootluse arvutamise põhimõtted selle spetsiifilise sektori jaoks olulise teabe, tingimuste ja riskide alusel. |
| --- | --- |

(322)

Komisjon märgib, et esitatud CIPE direktiivis on arvesse võetud teatavaid merekabotaaži sektoris kohaldatavaid turuväärtusi. Selles on ette nähtud avalike teenuste osutamise kohustuste täitmise rahastamiskõlblikud kulud, samuti kapitalitootluse arvutamise põhimõtted selle spetsiifilise sektori jaoks olulise teabe, tingimuste ja riskide alusel.

| (323) | Lisaks, nagu on juba selgitatud põhjenduses 214 seoses uue avaliku teenindamise lepingu hindamisega kolmanda Altmarki kriteeriumi alusel, on komisjon leidnud, et 2013. aastal (nagu ka ajavahemikul 2011–2013 tervikuna) oli Itaalias või Itaalia ja teiste liikmesriikide vahel mereveoühendusi pakkuvatest parvlaevaomanikest moodustatud võrdlusrühma saavutatud keskmine kapitalitootlus üldiselt sarnane Laziomari 6,5 % suuruse kapitalitootlusega. |
| --- | --- |

(323)

Lisaks, nagu on juba selgitatud põhjenduses 214 seoses uue avaliku teenindamise lepingu hindamisega kolmanda Altmarki kriteeriumi alusel, on komisjon leidnud, et 2013. aastal (nagu ka ajavahemikul 2011–2013 tervikuna) oli Itaalias või Itaalia ja teiste liikmesriikide vahel mereveoühendusi pakkuvatest parvlaevaomanikest moodustatud võrdlusrühma saavutatud keskmine kapitalitootlus üldiselt sarnane Laziomari 6,5 % suuruse kapitalitootlusega.

| (324) | Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et 6,5 % kapitalitootlus jääb mõistlikule tasemele. |
| --- | --- |

(324)

Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et 6,5 % kapitalitootlus jääb mõistlikule tasemele.

| (325) | Lisaks kõigele on Itaalia esitanud vajalikud tõendid, mis näitavad, et tehti kõik korrapärased kontrollid, tagamaks et hüvitise summa ei ületa teenuse netokulu. Lisaks tuletab komisjon meelde, et hüvitis makstakse välja osade kaupa (vt põhjendus 45) ning et lõplik väljamakse tehakse aasta tegelike kulude ja tulude põhjal. See tagab, et hüvitise summa ei ületa teenuse netokulusid. |
| --- | --- |

(325)

Lisaks kõigele on Itaalia esitanud vajalikud tõendid, mis näitavad, et tehti kõik korrapärased kontrollid, tagamaks et hüvitise summa ei ületa teenuse netokulu. Lisaks tuletab komisjon meelde, et hüvitis makstakse välja osade kaupa (vt põhjendus 45) ning et lõplik väljamakse tehakse aasta tegelike kulude ja tulude põhjal. See tagab, et hüvitise summa ei ületa teenuse netokulusid.

| (326) | Eespool öeldut arvesse võttes jõuab komisjon järeldusele, et esialgse lepingu pikenduse ajal Laziomarile makstud hüvitise summa ei ole toonud kaasa ülemäärast hüvitist ning üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punkti 2.8 alusel kohaldatavad nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(326)

Eespool öeldut arvesse võttes jõuab komisjon järeldusele, et esialgse lepingu pikenduse ajal Laziomarile makstud hüvitise summa ei ole toonud kaasa ülemäärast hüvitist ning üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva raamistiku punkti 2.8 alusel kohaldatavad nõuded on täidetud.

5.3.7.   Sildumise eesõigus

Sildumise eesõigus

| (327) | 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus oli vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvestades endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Laziomari avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada tarbijatele usaldusväärne ja mugav ühendus. Korrapärane sõidugraafik on saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja asjaomaste saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide väljumisajad on lepingus kindlaks määratud, on sildumise eesõigus vajalik selle tagamiseks, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu nii, et avaliku teenuse osutajal oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi. |
| --- | --- |

(327)

2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 21 on selgelt sätestatud, et sildumise eesõigus oli vajalik ühenduse tagamiseks saartega ning arvestades endise Tirrenia kontserni äriühingute, sealhulgas Laziomari avalike teenuste osutamise kohustusi. Kui avalike teenuste osutamise kohustustega ettevõtjatel ei oleks sildumise eesõigust, peaksid nad enne sildumist ootama oma järjekorda ja sellest võiksid tekkida viivitused, mis kahjustaksid eesmärki tagada tarbijatele usaldusväärne ja mugav ühendus. Korrapärane sõidugraafik on saarte elanike liikumisvajaduste rahuldamiseks ja asjaomaste saarte majandusarengule kaasaaitamiseks tõepoolest vajalik. Kuna avaliku teenindamise lepingu kohaselt teenindatavate liinide väljumisajad on lepingus kindlaks määratud, on sildumise eesõigus vajalik selle tagamiseks, et sadamad eraldavad kaikohti ja sildumisaegu nii, et avaliku teenuse osutajal oleks võimalik täita oma avalike teenuste osutamise kohustusi.

| (328) | Seda arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk oli võimaldada Laziomaril täita oma avalike teenuste osutamise kohustust, mis kujutab endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust (vt punkt 5.3.2). Lisaks sellele on Itaalia kinnitanud, et sildumise eesõigus kehtib ainult avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavatele teenustele. |
| --- | --- |

(328)

Seda arvestades leiab komisjon, et selle meetme eesmärk oli võimaldada Laziomaril täita oma avalike teenuste osutamise kohustust, mis kujutab endast tõelist üldist majandushuvi pakkuvat teenust (vt punkt 5.3.2). Lisaks sellele on Itaalia kinnitanud, et sildumise eesõigus kehtib ainult avalike teenuste osutamise korra alusel osutatavatele teenustele.

| (329) | Komisjon on juba üksikasjalikult hinnanud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja Laziomarile nendega seoses makstud hüvitise siseturuga kokkusobivust esialgse lepingu pikenduse jooksul (vt punktid 5.3.2–5.3.6). Seetõttu leiab komisjon, et sildumise eesõiguse siseturuga kokkusobivuse hindamine võib piirduda selle kindlakstegemisega, kas selle meetmega võib kaasneda ülemäärane hüvitamine. |
| --- | --- |

(329)

Komisjon on juba üksikasjalikult hinnanud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ja Laziomarile nendega seoses makstud hüvitise siseturuga kokkusobivust esialgse lepingu pikenduse jooksul (vt punktid 5.3.2–5.3.6). Seetõttu leiab komisjon, et sildumise eesõiguse siseturuga kokkusobivuse hindamine võib piirduda selle kindlakstegemisega, kas selle meetmega võib kaasneda ülemäärane hüvitamine.

| (330) | Komisjon leiab, et sildumise eesõigusest tulenevad võimalikud rahalised eelised oleksid piiratud (vt põhjendus 162). Seega oleks ka meetmest tulenev ülemäärase hüvitamise oht väike. Peale selle, kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Seetõttu sobivad Laziomari suhtes punktis 5.3.6 kirjeldatud viisil kohaldatud ülemäärase hüvitamise kontrollid ka sildumise eesõigusest tuleneva võimaliku ülemäärase hüvitamise kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(330)

Komisjon leiab, et sildumise eesõigusest tulenevad võimalikud rahalised eelised oleksid piiratud (vt põhjendus 162). Seega oleks ka meetmest tulenev ülemäärase hüvitamise oht väike. Peale selle, kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises. Seetõttu sobivad Laziomari suhtes punktis 5.3.6 kirjeldatud viisil kohaldatud ülemäärase hüvitamise kontrollid ka sildumise eesõigusest tuleneva võimaliku ülemäärase hüvitamise kindlakstegemiseks.

| (331) | Seetõttu järeldab komisjon, et sildumise eesõigus, mis on lahutamatult seotud Laziomari osutatava avaliku teenusega, on kokkusobiv siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikele 2 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta raamistikule. |
| --- | --- |

(331)

Seetõttu järeldab komisjon, et sildumise eesõigus, mis on lahutamatult seotud Laziomari osutatava avaliku teenusega, on kokkusobiv siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikele 2 ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale 2011. aasta raamistikule.

5.3.8.   Järeldus

Järeldus

| (332) | Põhjendustes 278–331 esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Laziomarile mereveoteenuste osutamise eest antud hüvitis esialgse lepingu pikendamise tingimusel ajavahemikuks 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 ja sildumise eesõigus on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaldatavate tingimustega ja on seetõttu ELi toimimise lepingu artikli 106 kohaselt siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(332)

Põhjendustes 278–331 esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon, et Laziomarile mereveoteenuste osutamise eest antud hüvitis esialgse lepingu pikendamise tingimusel ajavahemikuks 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014 ja sildumise eesõigus on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta raamistiku kohaldatavate tingimustega ja on seetõttu ELi toimimise lepingu artikli 106 kohaselt siseturuga kokkusobiv.

6.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (333) | Komisjon on seisukohal, et Itaalia rakendas hinnatavat abimeedet vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Eespool esitatud hinnangu põhjal on komisjon otsustanud, et Laziomarile pikendatud esialgse lepingu alusel antud avaliku teenuse hüvitis on siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106. Lisaks, kuna sildumise eesõigus on lahutamatult seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega Laziomari poolt, on see meede samuti siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106. |
| --- | --- |

(333)

Komisjon on seisukohal, et Itaalia rakendas hinnatavat abimeedet vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Eespool esitatud hinnangu põhjal on komisjon otsustanud, et Laziomarile pikendatud esialgse lepingu alusel antud avaliku teenuse hüvitis on siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106. Lisaks, kuna sildumise eesõigus on lahutamatult seotud üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega Laziomari poolt, on see meede samuti siseturuga kokkusobiv vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 106.

| (334) | Peale selle leiab komisjon, et järgmised meetmed ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses:






  a) | Laziomarile ajavahemikul 15. jaanuarist 2014 kuni 14. jaanuarini 2024 mereveoteenuste osutamise eest antav hüvitis uue teenuste riigihankelepingu alusel, mis on seotud Laziomari äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega Laziomarile, kuna see vastab neljale Altmarki kriteeriumile; |
| --- | --- | --- |

(334)

Peale selle leiab komisjon, et järgmised meetmed ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses:

a)

Laziomarile ajavahemikul 15. jaanuarist 2014 kuni 14. jaanuarini 2024 mereveoteenuste osutamise eest antav hüvitis uue teenuste riigihankelepingu alusel, mis on seotud Laziomari äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega Laziomarile, kuna see vastab neljale Altmarki kriteeriumile;

| b) | laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite võimalik kasutamine Laziomari poolt likviidsuse tagamise eesmärgil, kuna Laziomar ei kasutanud neid vahendeid sellel eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

laevade uuendamiseks ette nähtud rahaliste vahendite võimalik kasutamine Laziomari poolt likviidsuse tagamise eesmärgil, kuna Laziomar ei kasutanud neid vahendeid sellel eesmärgil;

| c) | Laziomari erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused ja võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks, nagu on sätestatud 2010. aasta seaduses, |
| --- | --- |

c)

Laziomari erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused ja võimalus kasutada FASi rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks, nagu on sätestatud 2010. aasta seaduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hüvitis Laziomarile ja sildumise eesõigus mereveoteenuste osutamiseks vastavalt esialgsele lepingule, mida pikendati alates 1. juunist 2011 kuni 14. jaanuarini 2014, on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Itaalia on rakendanud abi Laziomarile, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3. See abi on siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Uue avaliku teenindamise lepingu sõlmimine ajavahemikuks 15. jaanuarist 2014 kuni 14. jaanuarini 2024, mis on seotud Laziomari äriüksusega ja sildumise eesõiguse andmisega Laziomarile, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

2010. aasta seaduses sätestatud võimalust kasutada pakiliste likviidsusvajaduste katmiseks ajutiselt rahalisi vahendeid, mis on juba eraldatud laevapargi uuendamiseks ja ajakohastamiseks, ei ole Laziomari puhul kasutatud. Seetõttu ei saa seda lepingut pidada riigiabiks Laziomarile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 4

Laziomari erastamisprotsessiga seotud maksuvabastused, mis on sätestatud 2010. aasta seaduses, ei kujuta endast riigiabi Laziomarile ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 5

Võimalus kasutada Fondo Aree Sottoutilizzate rahalisi vahendeid likviidsusvajaduste rahuldamiseks, nagu on sätestatud 2010. aasta seaduses, ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 30. september 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 28, 1.2.2012, lk 18, ja ELT C 84, 22.3.2013, lk 58.

1

(2)  Endine Tirrenia kontsern koosnes järgmistest äriühingutest: Tirrenia di Navigazione S.p.A., Adriatica S.p.A., Caremar – Campania Regionale Maritima S.p.A., Saremar – Sardegna Regionale Marittima S.p.A., Siremar – Sicilia Regionale Marittima S.p.A. ja Toremar – Toscana Regionale Marittima S.p.A.

2

(3)  Riigiabi – Itaalia Vabariik – Riigiabi nr SA.32014 (11/C) (ex 11/NN), SA.32015 (11/C) (ex 11/NN), SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) – Riigiabi endise Tirrenia kontserni äriühingutele – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (ELT C 28, 1.2.2012, lk 18).

3

(4)  Vt nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7) (edaspidi „merekabotaaži määrus“).

4

(5)  Laziomar loodi 1. detsembril 2010 ja selle ainuomanik oli Lazio maakond.

5

(6)  Riigiabi – Itaalia Vabariik – Riigiabi nr SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C) ja SA.32016 (2011/C) – Endise kontserni Tirrenia äriühingutele ja nende omandajatele antud riigiabi – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (ELT C 84, 22.3.2013, lk 58).

6

(7)  Fintecna (Finanziaria per i Settori Industriale e dei Servizi S.p.A.) kuulub täielikult Itaalia majandus- ja rahandusministeeriumile ning on spetsialiseerunud osalustega seotud ja erastamisprotsesside juhtimisele, aga ka tootmis-, finants- või korralduslikesse raskustesse sattunud äriühingute ratsionaliseerimise ja restruktureerimise projektidele.

7

(8)  Komisjoni 21. juuni 2001. aasta otsus 2001/851/EÜ riigiabi kohta, mida Itaalia on andnud laevaühingule Tirrenia di Navigazione (EÜT L 318, 4.12.2001, lk 9).

8

(9)  Komisjoni 16. märtsi 2004. aasta otsus 2005/163/EÜ riigiabi kohta, mida Itaalia on andnud laevaühingutele Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (ELT L 053, 26.2.2005, lk 29).

9

(10)  Liidetud kohtuasjad T-265/04, T-292/04 ja T-504/04: Tirrenia di Navigazione vs. komisjon (ECLI:EU:T:2009:48).

10

vs.

(11)  Komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta otsus (EL) 2018/261 abimeetmete SA.32014 (2011/C), SA.32015 (2011/C), SA.32016 (2011/C) kohta, mida Sardiinia maakond rakendas äriühingu Saremar kasuks (ELT L 49, 22.2.2018, lk 22).

11

(12)  Vt 6. aprilli 2017. aasta otsus kohtuasjas T-219/14: Regione autonoma della Sardegna (Itaalia) vs. komisjon, ECLI:EU:T:2017:266.

12

vs

(13)  Komisjoni 2. märtsi 2020. aasta otsus (EL) 2020/1411 riigiabi nr C 64/99 (ex NN 68/99) kohta, mida Itaalia andis laevandusettevõtjatele Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar ja Toremar (Tirrenia kontsern) (ELT L 332, 12.10.2020, lk 1).

13

(14)  Komisjoni teatis „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena“ (ELT C 8, 11.1.2012, lk 15).

14

(15)  Komisjoni 2. märtsi 2020. aasta otsus (EL) 2020/1412 meetmete SA.32014, SA.32015, SA.32016 (11/C) (ex 11/NN) kohta, mida Itaalia rakendas äriühingu Tirrenia di Navigazione ja selle omandaja Compagnia Italiana di Navigazione suhtes (ELT L 332, 12.10.2020, lk 45).

15

(16)  
  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

16

Euroopa Liidu Teatajas

(17)  
  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

17

Euroopa Liidu Teatajas

(18)  2009. aasta seaduse artikli 19b lõige 10.

18

(19)  Millest 19 839 226 eurot Campania maakonnalt ja 10 030 606 Lazio maakonnalt.

19

(20)  See hõlmab ostuhinna maksmise edasilükkamist CINi poolt Tirrenia äriüksuse omandamise eest ja mitut väidetavat täiendavat abimeedet seoses Siremari äriüksuse erastamisega (nt sealhulgas algselt Siremari äriüksuse omandanud üksusele, CdI-le, riigi antud edasigarantii ja kapitali suurendamine).

20

(21)  Nimelt ei hinnatud 2014. aasta otsuses ega hinnata ka käesolevas otsuses projekti „Bonus Sardo – Vacanza“, mis on 7. meetme osa.

21

(22)  Pärast 25. novembrit 2010 arvatakse seaduse nr 856/1986 artikli 11 alusel taristu- ja transpordiministeeriumi, majandus- ja rahandusministeeriumi ning majandusarengu ministeeriumi vahelise konverentsi (edaspidi „ministeeriumidevaheline konverents“) otsusega iga-aastase toetuse kehtestamise kohta toetuste tulevastest ettemaksetest maha kõik ülemäärased hüvitised.

22

(23)  Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica.

23

(24)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (edaspidi „GURI“) nr 50, 28. veebruar 2008.

24

(25)  Vastavalt 27. detsembri 2006. aasta seaduse nr 296 artikli 1 punktile 999 ja dekreet-seaduse 430/1997 artikli 1 punktile e.

25

(26)  Omakapitaliinvestori soovitud tulumäär, arvestades äriühingu riskiprofiili ja sellega seotud rahavoogusid.

26

(27)  www.regione.lazio.it.

27

(28)  
  Ametlik väljaanne nr S/149, 4. august 2012.

28

(29)  GURI nr 91, 6. august 2012.

29

(30)  Selle liini mõned sõidud on ette nähtud üksnes kaubaveoks (vt tabel 9).

30

(31)  Artikli 25 lõikes 2 on sätestatud: „Majandusliku ja finantstasakaalu positiivset või negatiivset hälvet võib põhjustada järgmine:

31

| a) | juhtimise ebatõhusus; |
| --- | --- |

a)

juhtimise ebatõhusus;

| b) | ebaõige teave, mille Laziomar on esitanud tegelikult osutatud teenuste kohta iga-aastase hinna kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

b)

ebaõige teave, mille Laziomar on esitanud tegelikult osutatud teenuste kohta iga-aastase hinna kindlaksmääramiseks;

| c) | erakordselt ebasoodsad turutingimused, mis ei sõltu Laziomarist ja mille tagajärjel halvenevad tegevustingimused ning seetõttu suurenevad tegevuskulud või vähenevad piletitulud, mis põhjustab ärikasumi enam kui 10 % vähenemise; |
| --- | --- |

c)

erakordselt ebasoodsad turutingimused, mis ei sõltu Laziomarist ja mille tagajärjel halvenevad tegevustingimused ning seetõttu suurenevad tegevuskulud või vähenevad piletitulud, mis põhjustab ärikasumi enam kui 10 % vähenemise;

| d) | finantskulud; |
| --- | --- |

d)

finantskulud;

| e) | muudatused seadustes või eeskirjades, millega kehtestatakse lepingus sätestatud teenuse osutamisele uued tingimused; |
| --- | --- |

e)

muudatused seadustes või eeskirjades, millega kehtestatakse lepingus sätestatud teenuse osutamisele uued tingimused;

| f) | uued investeeringud, mida nõuab maakond ja mis tuleb teha artiklis 19 sätestatud riiklikest vahenditest; |
| --- | --- |

f)

uued investeeringud, mida nõuab maakond ja mis tuleb teha artiklis 19 sätestatud riiklikest vahenditest;

| g) | artiklis 3 osutatud tariifisüsteemi muutmine; |
| --- | --- |

g)

artiklis 3 osutatud tariifisüsteemi muutmine;

| h) | erakordselt soodsad turutingimused, mille tulemusel suureneb ärikasum üle 10 %; |
| --- | --- |

h)

erakordselt soodsad turutingimused, mille tulemusel suureneb ärikasum üle 10 %;

| i) | personali ühikukulude suurenemine riiklikus kollektiivlepingus (CCNL) sätestatud kohustuste ja äriühingu täiendavate läbirääkimiste tulemusel; |
| --- | --- |

i)

personali ühikukulude suurenemine riiklikus kollektiivlepingus (CCNL) sätestatud kohustuste ja äriühingu täiendavate läbirääkimiste tulemusel;

| j) | Laziomari kohaldatav äripoliitika kuni käesoleva lepingu G lisas sätestatud maksimummääradeni“. (Komisjoni mitteametlik tõlge). |
| --- | --- |

j)

Laziomari kohaldatav äripoliitika kuni käesoleva lepingu G lisas sätestatud maksimummääradeni“. (Komisjoni mitteametlik tõlge).

(32)  Nagu on sätestatud dekreet-seaduse 78/2009 (mis muudeti seaduseks 102/2009, edaspidi „seadus 102/2009“) artikli 19 lõikes 13a ja 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 19.

32

(33)  Need ohutusstandardid sätestati seejärel nõukogu 17. märtsi 1998. aasta direktiivis 98/18/EÜ, mis võeti üle 4. veebruari 2000. aasta seadusandliku dekreediga nr 45; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta direktiivis 2003/24/EÜ, mis võeti üle 8. märtsi 2005. aasta seadusandliku dekreediga nr 52; ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/25/EÜ, mis võeti üle 14. märtsi 2005. aasta seadusandliku dekreediga nr 65.

33

(34)  Kõik 2009. aasta seaduse artikli 19b lõikes 19 ette nähtud rahalised vahendid (s.o 7 000 000 eurot) ja 16 750 000 eurot seaduses 102/2009 ette nähtud vahenditest.

34

(35)  Alakasutatud piirkondade fond (Fondo Aree Sottoutilizzate) on riiklik fond, mis toetab Itaalia regionaalpoliitika elluviimist. Selle rahalised vahendid on ette nähtud peamiselt piirkondadele, mille Itaalia ametiasutused on määratlenud alakasutatutena.

35

Fondo Aree Sottoutilizzate

(36)  
  Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 137, 16. juuni 2009.

36

Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana

(37)  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).

37

(38)  Ametlik kiri kinnitati 28. jaanuaril 2010, kuid Itaaliat teavitati sellest alles järgmisel päeval.

38

(39)  Isegi kui Tirrenia, Toremari ja Siremari omandiõigus anti ametlikult üle alles 2012. aastal.

39

(40)  2011. aasta otsus sisaldab põhjendusi menetluse algatamiseks muu hulgas endise Tirrenia kontserni kuuele äriühingule esialgsete lepingute alusel makstud abi suhtes. 2011. aasta otsuse vastuvõtmise ajal (5. oktoober 2011) oli Caremar Ponziane saarte liinidel osutatavad mereveoteenused äsja (1. juunil 2011) Laziomarile üle andnud. Kuigi 2011. aasta otsuses Laziomari eraldi ei nimetata, kehtib komisjoni esialgne hinnang nimetatud liine hõlmava esialgse lepingu kohta täpselt samamoodi Laziomari kui nende liinide uue käitaja suhtes.

40

(41)  Vt 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415.

41

(42)  Komisjoni 28. novembri 2005. aasta otsus 2005/842/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 312, 29.11.2005, lk 67).

42

(43)  Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (ELT C 297, 29.11.2005, lk 4).

43

(44)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

44

(45)  Komisjoni teatis „Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena“.

45

(46)  Pakkumiskutses oli sätestatud, et potentsiaalsete pakkujate eelmise kolme aasta kogukäive meretranspordisektoris ei võinud olla alla 60 miljoni euro.

46

(47)  Itaalia sõnul on vajadus eri piirkondi ühendava liikluse järele esmatähtis eelkõige Ponza saare puhul, mis asub umbes 27 meremiili kaugusel Terracinast ja 36 meremiili kaugusel Anziost ning kus elanikke on vähem kui 3 400. Sarnane kaalutlus peaks tema arvates kehtima ka Ventotene saare puhul, kus elab vähem kui 800 inimest.

47

(48)  See kohtuotsus tehti taristu- ja transpordiministeeriumi taotlusel dekreedi eelnõu kohta, mis käsitleb 18. aprilli 2016. aasta dekreedi nr 50 täiendavaid ja parandussätteid (st riigihankelepingute seadustikku korrigeeriv dekreet).

48

(49)  SA.42710, üldist majandushuvi pakkuv teenus – sõitjate mereveo kiirühendus Messina ja Reggio Calabria vahel.

49

(50)  Vt 24. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas C-280/00: Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415.

50

(51)  Komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4).

51

(52)  Otsuse (EL) 2020/1412 põhjendus 265.

52

(53)  Vt eelkõige kohtuasi 730/79: Philip Morris vs. komisjon, ECLI:EU:C:1980:209, punkt 11; kohtuasi C-53/00: Ferring, ECLI:EU:C:2001:627, punkt 21; kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon, ECLI:EU:C:2004:234, punkt 44.

53

vs.

vs

(54)  Kohtuasi T-214/95: Het Vlaamse Gewest vs. komisjon, ECLI:EU:T:1998:77.

54

vs

(55)  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4055/86 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta liikmesriikide ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelises mereveos (EÜT L 378, 31.12.1986, lk 1).

55

(56)  Otsus (EL) 2020/1411.

56

(57)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

57

(58)  Kohtuasi C-590/14 P: DEI ja komisjon vs. Alouminion tis Ellados, ECLI:EU:C:2016:797, punkt 45.

58

vs

(59)  Liidetud kohtuasjad T-127/99, T-129/99 ja T-148/99: Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava ja teised vs. komisjon, ECLI:EU:T:2002:59, punkt 175.

59

vs

(60)  Otsus (EL) 2020/1411.

60

(61)  Kohtuasi T-289/03: BUPA jt vs. komisjon EKL 2008, lk II-81, punkt 96. Vt ka kohtujurist Tizzano ettepanek kohtuasjas C 53/00: Ferring, EKL 2001, lk I-9069, ja kohtujurist Jacobsi ettepanek kohtuasjas C 126/01: GEMO, EKL 2003, lk I-13769.

61

vs.

(62)  Komisjoni teatis K(2004)43 „Ühenduse suunised meretranspordile antava riigiabi kohta“ (ELT C 13, 17.1.2004, lk 3).

62

(63)  Vt kohtuasi C-205/99: Asociación Profesional de Empresas Navieras de Líneas Regulares (Analir) ja teised vs. Administración General del Estado, ECLI:EU:C:2001:107.

63

vs.

(64)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, millega ajakohastatakse ja parandatakse teatist, milles käsitletakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 (teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž)) tõlgendamist, Brüssel, COM(2014) 232 final, 22.4.2014.

64

(65)  Vt kohtuasi T-454/13: SNCM vs. komisjon, ECLI:EU:T:2017:134, punktid 130 ja 134.

65

vs

(66)  Vt kohtuasi T-289/03: BUPA jt vs. komisjon, ECLI:EU:T:2008:29, punkt 186.

66

vs

(67)  Vt kohtuasi 66/86: Ahmed Saeed Flugreisen, ECLI:EU:C:1989:140, punkt 55; kohtuasi C-266/96: Corsica Ferries France, ECLI:EU:C:1998:306, punkt 45; kohtuasi T-17/02: Fred Olsen vs. komisjon, ECLI:EU:T:2005:218, punkt 186 jj.

67

vs

(68)  Liinidel T4, A1, A2 ja A3 kasutatud laevadega ei saa vedada sõidukeid.

68

(69)  Kuigi kaupu veetakse enamikul liinidel, esitatakse käesolevas otsuses üksikasjalikku teavet ainult liinil T3 ja liinil T4 veetud kaupade kohta, sest avaliku teenindamise lepingus on mõlemad liinid määratletud kaubaveoliinidena kaupade ja erikaupade veoks.

69

(70)  Vt kohtuasi C-205/99: Analir jt, ECLI:EU:C:2001:107, punkt 71.

70

(71)  Laziomari ajavahemikul 2014–2019 saadud hüvitiste kogusumma oli väiksem kui avaliku teenuse osutamisel tekkinud netokulu, võtmata arvesse mis tahes kapitalitootlust.

71

(72)  Eelkõige puudutab see äriühinguid Minoan Lines Shipping, La Méridionale, Moby, Grandi Navi Veloci, Libertylines, Grimaldi Group, Corsica Ferries, SNAV ja Caronte & Tourist. Endise Tirrenia kontserni teised äriühingud (nt Caremar, CIN, Siremar) on võrdlusrühmast välja jäetud.

72

(73)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).

73

(74)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).

74

(75)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

75

(76)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

76

(77)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 21 kohaselt.

77

(78)  Direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõige 4 on sõnastatud järgmiselt: „Teenuste kontsessioon – sama liiki leping kui teenuste riigihankeleping, välja arvatud asjaolu, et vastutasuks teenuste osutamise eest antakse üksnes õigus teenust kasutada või see õigus koos tasuga“.

78

(79)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1).

79

(80)  Abi mõistet käsitlevas teatises märgib komisjon, et riigiabi puhul osutavad liidu kohtud sageli „avatud“ hankemenetlusele. Mõiste „avatud“ ei osuta siiski konkreetsele menetlusele, mis on sätestatud riigihangete direktiivis. Seetõttu leiab komisjon, et sõna „konkureeriv“ on asjakohasem. Selles teatises on komisjon märkinud ka seda, et sellega ei kavatseta kalduda kõrvale kohtupraktikaga sätestatud sisulistest tingimustest.

80

(81)  Lisaks, nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 221), ei kohaldatud selle pakkumismenetluse suhtes direktiivi 2004/18/EÜ artikli 36 lõiget 1. Seetõttu ei olnud Itaalial tegelikult kohustust osalemiskutses valikukriteeriume esitada.

81

(82)  Vt ka abi mõistet käsitleva teatise punkt 96.

82

(83)  Vt täpsemalt komisjoni 29. aprilli 2013. aasta vastus küsimusele 68 tema talituste töödokumendis „Juhend Euroopa Liidu riigiabi, riigihanke ja siseturu eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes“ (vt

83

http://ec.europa.eu/competition/state_aid/overview/new_guide_eu_rules_procurement_et.pdf).

(84)  Komisjon märgib täielikkuse huvides, et käesolev juhtum erineb muudest juhtumitest, kus esitati samuti ainult üks pakkumus. Vt lisateave selle kohta ja konkreetsed põhjendused: otsus (EL) 2020/1412 (põhjendused 404 ja 405).

84

(85)  Esimest üleandmise paketti hinnati otsuses (EL) 2020/1412 (vt põhjendus 418).

85

(86)  Komisjon hindab punktis 5.3.1, kas see oli tõepoolest nii.

86

(87)  Täielikkuse huvides märgib komisjon, et vastavalt üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis a sisalduvale üleminekusättele, mille kohaselt on enne kõnealuse otsuse jõustumist (s.o enne 31. jaanuari 2012) kehtestatud abikava, mis oli üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse kohaselt siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba, veel kahe aasta jooksul (s.o 30. jaanuarini 2014 (kaasa arvatud)) siseturuga kokkusobiv ja teavitamiskohustusest vaba. See näitab, et kõnealuse korra alusel alates üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2005. aasta otsuse jõustumisest 19. detsembril 2005 kuni üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse jõustumiseni 31. jaanuaril 2012 antud abi peetakse siseturuga kokkusobivaks, aga ainult selle andmise kuupäevast kuni 30. jaanuarini 2014 (kaasa arvatud). Alates 31. jaanuarist 2012 antud abile ei kohaldata mingil juhul üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse artikli 10 punktis a sisalduvat üleminekusätet ning siseturuga kokkusobivuse hindamine tuleb teha üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva 2011. aasta otsuse alusel.

87

(88)  Ka on Itaalia esitanud 2009. ja 2010. aasta kohta ainult sõitjate arvu. Siinkohal tuleb meelde tuletada, et sel perioodil teenindas Caremar teatavaid liine kuni 2011. aasta mai lõpuni. Arvud olid järgmised: 2009. aastal 287 639 sõitjat (157 055 liinil T1 ja liinil A2, 99 087 liinil T2 ja liinil A3 ning 31 494 liinil A1) ning 2010. aastal 253 638 (141 300 liinil T1 ja liinil A2, 86 031 liinil T2 ja liinil A3 ning 26 307 liinil A1).

88

(89)  Liinil A1, liinil A2 ja liinil A3 kasutatud laevad ei vedanud sõidukeid (v.a 2011. aastal liin A1).

89

(90)  Alates 2012. aastast teenindab see liin ainult reisijaid.

90

(91)  Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (ELT, L 318, 17.11.2006, lk 17).

91

---