# Jurnalul Oficial L 188/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 188 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6515 iulie 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 188

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6515 iulie 2022

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/1214 al Comisiei din 9 martie 2022 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 în ceea ce privește activitățile economice din anumite sectoare energetice și a Regulamentului delegat (UE) 2021/2178 în ceea ce privește publicarea de informații specifice referitoare la activitățile economice respective (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2022/1215 al Comisiei din 7 iulie 2022 de stabilire a încetării activităților de pescuit de halibut negru în apele norvegiene din zonele 1 și 2 pentru navele care arborează pavilionul unui stat membru al Uniunii Europene | 46 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1216 al Comisiei din 8 iulie 2022 de derogare, pentru anul 2022, de la Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, (UE) nr. 180/2014, (UE) nr. 181/2014, (UE) 2017/892, (UE) 2016/1150, (UE) 2018/274, (UE) nr. 615/2014 și (UE) 2015/1368 în ceea ce privește anumite controale administrative și la fața locului aplicabile în cadrul politicii agricole comune și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/725 | 49 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1217 al Comisiei din 14 iulie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013 în ceea ce privește deducerile din cotele de pescuit alocate Spaniei pentru anii 2021, 2022 și 2023 | 62 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1218 al Comisiei din 14 iulie 2022 de modificare a anumitor anexe la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 în ceea ce privește aprobarea statutului de indemn de boală al anumitor state membre sau zone ale acestora cu privire la anumite boli listate și aprobarea programelor de eradicare pentru anumite boli listate (
  1
  ) | 65 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1219 al Comisiei din 14 iulie 2022 de modificare a anexei III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 în ceea ce privește modelele de certificate pentru intrarea în Uniune și tranzitul prin Uniune al transporturilor de anumite produse compuse (
  1
  ) | 75 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1220 al Comisiei din 14 iulie 2022 de stabilire a standardelor tehnice de punere în aplicare pentru aplicarea Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește formatul în care sucursalele societăților din țări terțe și autoritățile competente trebuie să raporteze informațiile prevăzute la articolul 41 alineatele (3) și (4) din respectiva directivă (
  1
  ) | 98 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1221 al Comisiei din 14 iulie 2022 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Maroc | 114 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2022/1222 a Consiliului din 12 iulie 2022 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Adunării Uniunii Speciale de la Lisabona | 142 |
| | * | Decizia (UE) 2022/1223 a Consiliului din 12 iulie 2022 privind alocarea de fonduri dezangajate din proiectele desfășurate în cadrul celui de al 10-lea și al celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare în scopul finanțării acțiunilor care abordează criza securității alimentare și șocul economic cu care se confruntă țările din Africa, Zona Caraibilor și Pacific (ACP) ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei | 147 |
| | * | Decizia (PESC) 2022/1224 a Comitetului Politic și de Securitate din 13 iulie 2022 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022) | 150 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/1214 al Comisiei din 9 martie 2022 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 în ceea ce privește activitățile economice din anumite sectoare energetice și a Regulamentului delegat (UE) 2021/2178 în ceea ce privește publicarea de informații specifice referitoare la activitățile economice respective (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) 2022/1215 al Comisiei din 7 iulie 2022 de stabilire a încetării activităților de pescuit de halibut negru în apele norvegiene din zonele 1 și 2 pentru navele care arborează pavilionul unui stat membru al Uniunii Europene

46

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1216 al Comisiei din 8 iulie 2022 de derogare, pentru anul 2022, de la Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, (UE) nr. 180/2014, (UE) nr. 181/2014, (UE) 2017/892, (UE) 2016/1150, (UE) 2018/274, (UE) nr. 615/2014 și (UE) 2015/1368 în ceea ce privește anumite controale administrative și la fața locului aplicabile în cadrul politicii agricole comune și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/725

49

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1217 al Comisiei din 14 iulie 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013 în ceea ce privește deducerile din cotele de pescuit alocate Spaniei pentru anii 2021, 2022 și 2023

62

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1218 al Comisiei din 14 iulie 2022 de modificare a anumitor anexe la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 în ceea ce privește aprobarea statutului de indemn de boală al anumitor state membre sau zone ale acestora cu privire la anumite boli listate și aprobarea programelor de eradicare pentru anumite boli listate (
  1
  )

1

65

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1219 al Comisiei din 14 iulie 2022 de modificare a anexei III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 în ceea ce privește modelele de certificate pentru intrarea în Uniune și tranzitul prin Uniune al transporturilor de anumite produse compuse (
  1
  )

1

75

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1220 al Comisiei din 14 iulie 2022 de stabilire a standardelor tehnice de punere în aplicare pentru aplicarea Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește formatul în care sucursalele societăților din țări terțe și autoritățile competente trebuie să raporteze informațiile prevăzute la articolul 41 alineatele (3) și (4) din respectiva directivă (
  1
  )

1

98

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1221 al Comisiei din 14 iulie 2022 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Maroc

114

DECIZII

*

Decizia (UE) 2022/1222 a Consiliului din 12 iulie 2022 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Adunării Uniunii Speciale de la Lisabona

142

*

Decizia (UE) 2022/1223 a Consiliului din 12 iulie 2022 privind alocarea de fonduri dezangajate din proiectele desfășurate în cadrul celui de al 10-lea și al celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare în scopul finanțării acțiunilor care abordează criza securității alimentare și șocul economic cu care se confruntă țările din Africa, Zona Caraibilor și Pacific (ACP) ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei

147

*

Decizia (PESC) 2022/1224 a Comitetului Politic și de Securitate din 13 iulie 2022 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022)

150

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/913 al Comisiei din 30 mai 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/1793 privind intensificarea temporară a controalelor oficiale și măsurile de urgență care reglementează intrarea în Uniune a anumitor bunuri din anumite țări terțe, de punere în aplicare a Regulamentelor (UE) 2017/625 și (CE) nr. 178/2002 ale Parlamentului European și ale Consiliului ( JO L 158, 13.6.2022 ) | 152 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/913 al Comisiei din 30 mai 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/1793 privind intensificarea temporară a controalelor oficiale și măsurile de urgență care reglementează intrarea în Uniune a anumitor bunuri din anumite țări terțe, de punere în aplicare a Regulamentelor (UE) 2017/625 și (CE) nr. 178/2002 ale Parlamentului European și ale Consiliului ( JO L 158, 13.6.2022 )

( JO L 158, 13.6.2022 )

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/1214 AL COMISIEI

din 9 martie 2022

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 în ceea ce privește activitățile economice din anumite sectoare energetice și a Regulamentului delegat (UE) 2021/2178 în ceea ce privește publicarea de informații specifice referitoare la activitățile economice respective

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (1), în special articolul 8 alineatul (4), articolul 10 alineatul (3) și articolul 11 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Criteriile tehnice de examinare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 al Comisiei (2) acoperă mai multe sectoare și activități economice care au potențialul de a contribui la obiectivele Uniunii de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la schimbările climatice. Sectoarele și activitățile economice respective au fost alese din cauza ponderii lor în emisiile totale de gaze cu efect de seră și a potențialului lor dovedit de evitare, de reducere sau de eliminare a emisiilor de gaze cu efect de seră. În plus, acestea au un potențial dovedit de a permite evitarea, reducerea și eliminarea pentru alte sectoare și activități economice sau de a asigura stocarea pe termen lung a unor astfel de emisii pentru alte sectoare și activități. |
| --- | --- |

(1)

Criteriile tehnice de examinare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 al Comisiei (2) acoperă mai multe sectoare și activități economice care au potențialul de a contribui la obiectivele Uniunii de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la schimbările climatice. Sectoarele și activitățile economice respective au fost alese din cauza ponderii lor în emisiile totale de gaze cu efect de seră și a potențialului lor dovedit de evitare, de reducere sau de eliminare a emisiilor de gaze cu efect de seră. În plus, acestea au un potențial dovedit de a permite evitarea, reducerea și eliminarea pentru alte sectoare și activități economice sau de a asigura stocarea pe termen lung a unor astfel de emisii pentru alte sectoare și activități.

| (2) | Consumul total de energie reprezintă aproximativ 75 % din emisiile directe de gaze cu efect de seră din Uniune. Din acest motiv, sectorul energetic are un rol esențial pentru reducerea în continuare a emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, criteriile tehnice de examinare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 acoperă o gamă largă de sectoare și activități economice legate de lanțul de aprovizionare cu energie, care merg de la producerea de energie electrică sau termică din diferite surse până la rețelele de transport și distribuție și la stocare, incluzând, de asemenea, pompele de căldură și fabricarea biogazului și a biocombustibililor. Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 nu cuprinde însă criterii tehnice de examinare pentru activitățile economice din sectorul gazelor fosile și din sectorul energiei nucleare, în pofida potențialului acestora de a contribui la decarbonizarea economiei Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Consumul total de energie reprezintă aproximativ 75 % din emisiile directe de gaze cu efect de seră din Uniune. Din acest motiv, sectorul energetic are un rol esențial pentru reducerea în continuare a emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, criteriile tehnice de examinare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 acoperă o gamă largă de sectoare și activități economice legate de lanțul de aprovizionare cu energie, care merg de la producerea de energie electrică sau termică din diferite surse până la rețelele de transport și distribuție și la stocare, incluzând, de asemenea, pompele de căldură și fabricarea biogazului și a biocombustibililor. Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 nu cuprinde însă criterii tehnice de examinare pentru activitățile economice din sectorul gazelor fosile și din sectorul energiei nucleare, în pofida potențialului acestora de a contribui la decarbonizarea economiei Uniunii.

| (3) | Astfel cum se prevede în Comunicarea Comisiei din 21 aprilie 2021 („Taxonomia UE, raportarea de către întreprinderi de informații în materie de durabilitate, preferințele în materie de durabilitate și obligațiile fiduciare: Orientarea finanțării către Pactul verde european”) și în Comunicarea Comisiei din 6 iulie 2021 („Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă”), stabilirea unor criterii tehnice de examinare pentru producerea de energie din gaze fosile a fost amânată având în vedere necesitatea unei evaluări tehnice suplimentare, în special în ceea ce privește rolul de tranziție al gazelor fosile în decarbonizarea economiei (3). Stabilirea criteriilor tehnice de examinare pentru activitățile de producere a energiei nucleare a fost, de asemenea, amânată, în așteptarea unei evaluări aprofundate de către experți, lansată în 2020, pentru a stabili dacă ciclul de viață al energiei nucleare, în special deșeurile nucleare, ar putea fi considerat compatibil cu cerința prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 ca o activitate să nu aducă prejudicii semnificative altor obiective de mediu. În urma evaluărilor respective, este necesar să se recunoască faptul că activitățile de producere a gazelor fosile și a energiei nucleare pot contribui la decarbonizarea economiei Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

Astfel cum se prevede în Comunicarea Comisiei din 21 aprilie 2021 („Taxonomia UE, raportarea de către întreprinderi de informații în materie de durabilitate, preferințele în materie de durabilitate și obligațiile fiduciare: Orientarea finanțării către Pactul verde european”) și în Comunicarea Comisiei din 6 iulie 2021 („Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă”), stabilirea unor criterii tehnice de examinare pentru producerea de energie din gaze fosile a fost amânată având în vedere necesitatea unei evaluări tehnice suplimentare, în special în ceea ce privește rolul de tranziție al gazelor fosile în decarbonizarea economiei (3). Stabilirea criteriilor tehnice de examinare pentru activitățile de producere a energiei nucleare a fost, de asemenea, amânată, în așteptarea unei evaluări aprofundate de către experți, lansată în 2020, pentru a stabili dacă ciclul de viață al energiei nucleare, în special deșeurile nucleare, ar putea fi considerat compatibil cu cerința prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852 ca o activitate să nu aducă prejudicii semnificative altor obiective de mediu. În urma evaluărilor respective, este necesar să se recunoască faptul că activitățile de producere a gazelor fosile și a energiei nucleare pot contribui la decarbonizarea economiei Uniunii.

| (4) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, care acoperă activitățile economice de tranziție, este necesar să se prevadă criterii tehnice de examinare pentru producția de energie electrică, cogenerarea de înaltă eficiență de energie electrică și de energie termică pentru încălzire/răcire și producerea de energie termică pentru încălzire/răcire în sisteme eficiente de termoficare și răcire centralizată care utilizează gaze fosile, atunci când emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la gazele fosile se situează sub un prag adecvat. În plus, este necesar să se stabilească criterii tehnice de examinare privind utilizarea gazelor fosile pentru producerea de energie electrică, cogenerarea de înaltă eficiență de energie electrică și de energie termică pentru încălzire/răcire și producerea de energie termică pentru încălzire/răcire în sisteme eficiente de termoficare și răcire centralizată, în cazul în care producerea de energie electrică, cogenerarea de înaltă eficiență de energie electrică și de energie termică pentru încălzire/răcire și producerea de energie termică pentru încălzire/răcire în sisteme eficiente de termoficare și răcire centralizată nu respectă încă pragul adecvat menționat anterior, deoarece, pe lângă utilizarea energiei neutre din punct de vedere climatic și investițiile suplimentare în activități și sectoare economice care generează deja emisii scăzute de dioxid de carbon, tranziția necesită reduceri substanțiale ale emisiilor de gaze cu efect de seră în alte activități și sectoare economice pentru care nu există alternative cu emisii scăzute de dioxid de carbon viabile din punct de vedere tehnologic și economic. Toate aceste activități economice ar trebui calificate drept activități de tranziție în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, având în vedere că alternativele cu emisii scăzute de dioxid de carbon viabile din punct de vedere tehnologic și economic ar putea să nu fie încă disponibile pe piață la o scară suficientă pentru a acoperi cererea de energie în mod continuu și fiabil. În special, în ceea ce privește producerea de energie electrică, este oportun să se prevadă o abordare alternativă pentru limitarea directă a emisiilor de gaze cu efect de seră. În cadrul acestei abordări alternative, care ar trebui să producă rezultate similare în cursul unei perioade de douăzeci de ani, instalațiile pot ajunge la astfel de rezultate prin limitarea numărului de ore de funcționare sau prin trecerea anticipată la gaze din surse regenerabile sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Criteriile tehnice de examinare ar trebui să faciliteze accelerarea eliminării treptate a surselor de energie cu un nivel mai ridicat de emisii, inclusiv a combustibililor fosili solizi. În plus, pentru a îndeplini cerințele prevăzute la articolul 10 alineatul (2) primul paragraf literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) 2020/852, criteriile tehnice de examinare pentru utilizarea gazelor fosile ar trebui, de asemenea, să garanteze că sunt disponibile elemente solide care demonstrează că aceeași capacitate de energie nu poate fi generată din surse regenerabile și că sunt puse în aplicare planuri eficace pentru fiecare instalație, în conformitate cu cele mai bune performanțe din sector, pentru a trece în întregime la surse regenerabile de energie sau la gaze cu emisii scăzute de dioxid de carbon până la o anumită dată. În cele din urmă, criteriile tehnice de examinare ar trebui să prevadă o recunoaștere temporară a contribuției acestor activități la decarbonizare. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, care acoperă activitățile economice de tranziție, este necesar să se prevadă criterii tehnice de examinare pentru producția de energie electrică, cogenerarea de înaltă eficiență de energie electrică și de energie termică pentru încălzire/răcire și producerea de energie termică pentru încălzire/răcire în sisteme eficiente de termoficare și răcire centralizată care utilizează gaze fosile, atunci când emisiile de gaze cu efect de seră provenite de la gazele fosile se situează sub un prag adecvat. În plus, este necesar să se stabilească criterii tehnice de examinare privind utilizarea gazelor fosile pentru producerea de energie electrică, cogenerarea de înaltă eficiență de energie electrică și de energie termică pentru încălzire/răcire și producerea de energie termică pentru încălzire/răcire în sisteme eficiente de termoficare și răcire centralizată, în cazul în care producerea de energie electrică, cogenerarea de înaltă eficiență de energie electrică și de energie termică pentru încălzire/răcire și producerea de energie termică pentru încălzire/răcire în sisteme eficiente de termoficare și răcire centralizată nu respectă încă pragul adecvat menționat anterior, deoarece, pe lângă utilizarea energiei neutre din punct de vedere climatic și investițiile suplimentare în activități și sectoare economice care generează deja emisii scăzute de dioxid de carbon, tranziția necesită reduceri substanțiale ale emisiilor de gaze cu efect de seră în alte activități și sectoare economice pentru care nu există alternative cu emisii scăzute de dioxid de carbon viabile din punct de vedere tehnologic și economic. Toate aceste activități economice ar trebui calificate drept activități de tranziție în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, având în vedere că alternativele cu emisii scăzute de dioxid de carbon viabile din punct de vedere tehnologic și economic ar putea să nu fie încă disponibile pe piață la o scară suficientă pentru a acoperi cererea de energie în mod continuu și fiabil. În special, în ceea ce privește producerea de energie electrică, este oportun să se prevadă o abordare alternativă pentru limitarea directă a emisiilor de gaze cu efect de seră. În cadrul acestei abordări alternative, care ar trebui să producă rezultate similare în cursul unei perioade de douăzeci de ani, instalațiile pot ajunge la astfel de rezultate prin limitarea numărului de ore de funcționare sau prin trecerea anticipată la gaze din surse regenerabile sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Criteriile tehnice de examinare ar trebui să faciliteze accelerarea eliminării treptate a surselor de energie cu un nivel mai ridicat de emisii, inclusiv a combustibililor fosili solizi. În plus, pentru a îndeplini cerințele prevăzute la articolul 10 alineatul (2) primul paragraf literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) 2020/852, criteriile tehnice de examinare pentru utilizarea gazelor fosile ar trebui, de asemenea, să garanteze că sunt disponibile elemente solide care demonstrează că aceeași capacitate de energie nu poate fi generată din surse regenerabile și că sunt puse în aplicare planuri eficace pentru fiecare instalație, în conformitate cu cele mai bune performanțe din sector, pentru a trece în întregime la surse regenerabile de energie sau la gaze cu emisii scăzute de dioxid de carbon până la o anumită dată. În cele din urmă, criteriile tehnice de examinare ar trebui să prevadă o recunoaștere temporară a contribuției acestor activități la decarbonizare.

| (5) | Sursele regenerabile de energie vor juca un rol fundamental pentru îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și mediu. Prin urmare, investițiile în sursele regenerabile de energie trebuie extinse pentru a răspunde nevoilor în creștere de energie regenerabilă și curată de pe piața energiei din Uniune. |
| --- | --- |

(5)

Sursele regenerabile de energie vor juca un rol fundamental pentru îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de climă și mediu. Prin urmare, investițiile în sursele regenerabile de energie trebuie extinse pentru a răspunde nevoilor în creștere de energie regenerabilă și curată de pe piața energiei din Uniune.

| (6) | Activitățile legate de energia nucleară sunt activități cu emisii scăzute de dioxid de carbon, nu constituie energie din surse regenerabile, astfel cum este definită la articolul 2 al doilea paragraf punctul 1 din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (4) și astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2020/852, și nu se încadrează în celelalte categorii de activități economice menționate la literele (b)-(i) din dispoziția respectivă. Astfel de activități economice legate de energia nucleară ar trebui calificate în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, în absența unei alternative cu emisii scăzute de dioxid de carbon viabile din punct de vedere tehnologic și economic care să fie disponibilă la o scară suficientă pentru a acoperi cererea de energie în mod continuu și fiabil. În plus, în raportul final din martie 2020 al Grupului de experți tehnici privind finanțarea durabilă (5), s-a afirmat că „generarea de energie nucleară are emisii de gaze cu efect de seră aproape de zero în faza de generare a energiei” și că „dovezile privind potențiala contribuție substanțială a energiei nucleare la obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice au fost ample și clare”. Pe lângă aceasta, o serie de planuri ale statelor membre includ energia nucleară alături de energia din surse regenerabile în sursele de energie care urmează să fie utilizate pentru a îndeplini obiectivele climatice, inclusiv obiectivul de decarbonizare pentru 2050 prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (6). În cele din urmă, prin asigurarea unei aprovizionări stabile pentru acoperirea sarcinii de bază, energia nucleară facilitează utilizarea surselor regenerabile intermitente și nu împiedică dezvoltarea acestora, astfel cum se prevede la articolul 10 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) 2020/852. Prin urmare, activitățile legate de energia nucleară ar trebui considerate conforme cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852. |
| --- | --- |

(6)

Activitățile legate de energia nucleară sunt activități cu emisii scăzute de dioxid de carbon, nu constituie energie din surse regenerabile, astfel cum este definită la articolul 2 al doilea paragraf punctul 1 din Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (4) și astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2020/852, și nu se încadrează în celelalte categorii de activități economice menționate la literele (b)-(i) din dispoziția respectivă. Astfel de activități economice legate de energia nucleară ar trebui calificate în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, în absența unei alternative cu emisii scăzute de dioxid de carbon viabile din punct de vedere tehnologic și economic care să fie disponibilă la o scară suficientă pentru a acoperi cererea de energie în mod continuu și fiabil. În plus, în raportul final din martie 2020 al Grupului de experți tehnici privind finanțarea durabilă (5), s-a afirmat că „generarea de energie nucleară are emisii de gaze cu efect de seră aproape de zero în faza de generare a energiei” și că „dovezile privind potențiala contribuție substanțială a energiei nucleare la obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice au fost ample și clare”. Pe lângă aceasta, o serie de planuri ale statelor membre includ energia nucleară alături de energia din surse regenerabile în sursele de energie care urmează să fie utilizate pentru a îndeplini obiectivele climatice, inclusiv obiectivul de decarbonizare pentru 2050 prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului (6). În cele din urmă, prin asigurarea unei aprovizionări stabile pentru acoperirea sarcinii de bază, energia nucleară facilitează utilizarea surselor regenerabile intermitente și nu împiedică dezvoltarea acestora, astfel cum se prevede la articolul 10 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) 2020/852. Prin urmare, activitățile legate de energia nucleară ar trebui considerate conforme cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852.

| (7) | Conform concluziilor analizei științifice efectuate de experți (7), criteriile tehnice de examinare pentru activitățile economice legate de energia nucleară ar trebui să garanteze că nu se aduc prejudicii semnificative altor obiective de mediu din cauza riscurilor potențiale care decurg din depozitarea pe termen lung și depozitarea definitivă a deșeurilor nucleare. Aceste criterii tehnice de examinare ar trebui, prin urmare, să reflecte cele mai înalte standarde de securitate nucleară, radioprotecție și gestionare a deșeurilor radioactive, pe baza cerințelor prevăzute în Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice („Tratatul Euratom”) și în legislația adoptată în temeiul tratatului respectiv, în special în Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului (8). Directiva respectivă conține un obiectiv ambițios de securitate nucleară care acoperă toate etapele ciclului de viață al fiecărei instalații nucleare, inclusiv amplasarea, proiectarea, construcția, darea în exploatare, exploatarea și dezafectarea acestor instalații. În special, directiva menționată impune realizarea unor îmbunătățiri semnificative ale siguranței în ceea ce privește proiectarea noilor reactoare, inclusiv a reactoarelor din generația III+, pentru care ar trebui utilizate cunoștințe și tehnologii de vârf, ținând seama de cele mai recente cerințe internaționale în materie de siguranță. Aceste cerințe asigură o punere în aplicare eficace a obiectivului securității nucleare, inclusiv aplicarea principiului protecției în adâncime și a unei culturi eficace a securității. Cerințele asigură faptul că impactul riscurilor extreme de origine antropică sau naturală, inclusiv cutremurele și inundațiile, este redus la minimum și că accidentele, operațiunile anormale și defecțiunile sau pierderea sistemelor de control sunt prevenite, printre altele prin structuri de protecție sau sisteme de rezervă care asigură răcirea și alimentarea cu energie electrică. |
| --- | --- |

(7)

Conform concluziilor analizei științifice efectuate de experți (7), criteriile tehnice de examinare pentru activitățile economice legate de energia nucleară ar trebui să garanteze că nu se aduc prejudicii semnificative altor obiective de mediu din cauza riscurilor potențiale care decurg din depozitarea pe termen lung și depozitarea definitivă a deșeurilor nucleare. Aceste criterii tehnice de examinare ar trebui, prin urmare, să reflecte cele mai înalte standarde de securitate nucleară, radioprotecție și gestionare a deșeurilor radioactive, pe baza cerințelor prevăzute în Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice („Tratatul Euratom”) și în legislația adoptată în temeiul tratatului respectiv, în special în Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului (8). Directiva respectivă conține un obiectiv ambițios de securitate nucleară care acoperă toate etapele ciclului de viață al fiecărei instalații nucleare, inclusiv amplasarea, proiectarea, construcția, darea în exploatare, exploatarea și dezafectarea acestor instalații. În special, directiva menționată impune realizarea unor îmbunătățiri semnificative ale siguranței în ceea ce privește proiectarea noilor reactoare, inclusiv a reactoarelor din generația III+, pentru care ar trebui utilizate cunoștințe și tehnologii de vârf, ținând seama de cele mai recente cerințe internaționale în materie de siguranță. Aceste cerințe asigură o punere în aplicare eficace a obiectivului securității nucleare, inclusiv aplicarea principiului protecției în adâncime și a unei culturi eficace a securității. Cerințele asigură faptul că impactul riscurilor extreme de origine antropică sau naturală, inclusiv cutremurele și inundațiile, este redus la minimum și că accidentele, operațiunile anormale și defecțiunile sau pierderea sistemelor de control sunt prevenite, printre altele prin structuri de protecție sau sisteme de rezervă care asigură răcirea și alimentarea cu energie electrică.

| (8) | A devenit disponibil pe piață combustibil rezistent la accidente pentru centralele nucleare, care oferă o protecție suplimentară împotriva accidentelor cauzate de daune structurale ale combustibilului sau ale componentelor reactoarelor. Pentru a ține seama de aceste evoluții tehnologice recente, utilizarea acestui tip de combustibil ar trebui să fie prevăzută ca cerință în cadrul criteriilor tehnice de examinare, ținând seama de acordarea de licențe în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(8)

A devenit disponibil pe piață combustibil rezistent la accidente pentru centralele nucleare, care oferă o protecție suplimentară împotriva accidentelor cauzate de daune structurale ale combustibilului sau ale componentelor reactoarelor. Pentru a ține seama de aceste evoluții tehnologice recente, utilizarea acestui tip de combustibil ar trebui să fie prevăzută ca cerință în cadrul criteriilor tehnice de examinare, ținând seama de acordarea de licențe în cadrul Uniunii.

| (9) | La nivel mondial se fac eforturi de cercetare și dezvoltare pentru dezvoltarea de noi tehnologii pentru reactoare nucleare, care sunt bazate, printre altele, pe cicluri de combustibil închise sau pe generarea de mai mult material fisionabil decât se consumă și care reduc la minimum producția de deșeuri radioactive de activitate înaltă (reactoarele din generația IV). Deși reactoarele din generația IV nu sunt încă viabile din punct de vedere comercial, ar trebui stabilite criterii tehnice de examinare pentru aceste reactoare, având în vedere contribuția lor potențială la obiectivul de decarbonizare și de reducere la minimum a deșeurilor radioactive. |
| --- | --- |

(9)

La nivel mondial se fac eforturi de cercetare și dezvoltare pentru dezvoltarea de noi tehnologii pentru reactoare nucleare, care sunt bazate, printre altele, pe cicluri de combustibil închise sau pe generarea de mai mult material fisionabil decât se consumă și care reduc la minimum producția de deșeuri radioactive de activitate înaltă (reactoarele din generația IV). Deși reactoarele din generația IV nu sunt încă viabile din punct de vedere comercial, ar trebui stabilite criterii tehnice de examinare pentru aceste reactoare, având în vedere contribuția lor potențială la obiectivul de decarbonizare și de reducere la minimum a deșeurilor radioactive.

| (10) | Energia nucleară face parte din viitoarele surse de energie care vor fi utilizate de o serie de state membre ca parte a eforturilor lor de decarbonizare. Scenariile evaluate de Comisie conduc la un sistem energetic decarbonizat, bazat într-o foarte mare măsură pe surse regenerabile de energie și pe energia nucleară, cu o capacitate instalată stabilă în comparație cu nivelurile actuale. Pe măsură ce instalațiile nucleare exploatate în prezent se învechesc, este nevoie de îmbunătățiri în materie de securitate care să prelungească durata de viață operațională a acestora, precum și de instalații nucleare nou construite care să înlocuiască instalațiile vetuste. Acesta este un proces continuu care ar trebui să asigure disponibilitatea capacității necesare pentru decarbonizarea sistemului energetic până în 2050 și după această dată, în funcție de necesități. În consecință, vor fi necesare investiții semnificative în energia nucleară pe parcursul perioadei până în 2050 și ulterior. Este necesar să se asigure faptul că noile centrale nucleare utilizează cele mai avansate soluții rezultate din progresul tehnologic. Prin urmare, criteriile tehnice de examinare privind aceste centrale nucleare noi ar trebui să prevadă revizuiri periodice ale fiecărui proiect de investiții, precum și parametri tehnici care să corespundă celor mai bune tehnologii disponibile, având în vedere rezultatele eforturilor susținute de cercetare și dezvoltare și îmbunătățirea continuă a tehnologiilor. Ar trebui definite date specifice pentru a asigura adoptarea treptată a noilor tehnologii compatibile cu decarbonizarea durabilă de îndată ce acestea devin disponibile. |
| --- | --- |

(10)

Energia nucleară face parte din viitoarele surse de energie care vor fi utilizate de o serie de state membre ca parte a eforturilor lor de decarbonizare. Scenariile evaluate de Comisie conduc la un sistem energetic decarbonizat, bazat într-o foarte mare măsură pe surse regenerabile de energie și pe energia nucleară, cu o capacitate instalată stabilă în comparație cu nivelurile actuale. Pe măsură ce instalațiile nucleare exploatate în prezent se învechesc, este nevoie de îmbunătățiri în materie de securitate care să prelungească durata de viață operațională a acestora, precum și de instalații nucleare nou construite care să înlocuiască instalațiile vetuste. Acesta este un proces continuu care ar trebui să asigure disponibilitatea capacității necesare pentru decarbonizarea sistemului energetic până în 2050 și după această dată, în funcție de necesități. În consecință, vor fi necesare investiții semnificative în energia nucleară pe parcursul perioadei până în 2050 și ulterior. Este necesar să se asigure faptul că noile centrale nucleare utilizează cele mai avansate soluții rezultate din progresul tehnologic. Prin urmare, criteriile tehnice de examinare privind aceste centrale nucleare noi ar trebui să prevadă revizuiri periodice ale fiecărui proiect de investiții, precum și parametri tehnici care să corespundă celor mai bune tehnologii disponibile, având în vedere rezultatele eforturilor susținute de cercetare și dezvoltare și îmbunătățirea continuă a tehnologiilor. Ar trebui definite date specifice pentru a asigura adoptarea treptată a noilor tehnologii compatibile cu decarbonizarea durabilă de îndată ce acestea devin disponibile.

| (11) | Anexa II la Tratatul Euratom și Regulamentul (Euratom) nr. 2587/1999 al Consiliului (9) stabilesc praguri și alte cerințe pentru notificarea Comisiei cu privire la investițiile în energia nucleară. Pentru a se asigura, în scopul îndeplinirii obiectivelor taxonomiei, că se acordă cea mai mare atenție principiilor și cerințelor legislației Euratom, inclusiv obiectivului securității nucleare, aceste investiții ar trebui să facă obiectul unui aviz din partea Comisiei, indiferent dacă anexa II la Tratatul Euratom și Regulamentul (Euratom) nr. 2587/1999 impun sau nu o notificare. Din același motiv, ar trebui abordate în mod satisfăcător toate aspectele legate de aplicarea articolului 10 alineatul (2) și a articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, precum și criteriile tehnice de examinare identificate de Comisie în avizul său. |
| --- | --- |

(11)

Anexa II la Tratatul Euratom și Regulamentul (Euratom) nr. 2587/1999 al Consiliului (9) stabilesc praguri și alte cerințe pentru notificarea Comisiei cu privire la investițiile în energia nucleară. Pentru a se asigura, în scopul îndeplinirii obiectivelor taxonomiei, că se acordă cea mai mare atenție principiilor și cerințelor legislației Euratom, inclusiv obiectivului securității nucleare, aceste investiții ar trebui să facă obiectul unui aviz din partea Comisiei, indiferent dacă anexa II la Tratatul Euratom și Regulamentul (Euratom) nr. 2587/1999 impun sau nu o notificare. Din același motiv, ar trebui abordate în mod satisfăcător toate aspectele legate de aplicarea articolului 10 alineatul (2) și a articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, precum și criteriile tehnice de examinare identificate de Comisie în avizul său.

| (12) | Având în vedere termenele lungi de realizare a investițiilor în noi capacități de producere a energiei nucleare, prelungirea duratei de funcționare a anumitor instalații nucleare existente poate sprijini decarbonizarea sistemului energetic pe termen scurt și mediu. Pe de altă parte, criteriile tehnice de examinare aplicabile unor astfel de prelungiri ar trebui să impună realizarea de modificări și îmbunătățiri în materie de securitate pentru a se asigura faptul că instalațiile nucleare respective respectă cele mai înalte standarde de securitate realizabile și îndeplinesc toate cerințele privind obiectivele de securitate prevăzute în legislația adoptată în temeiul Tratatului Euratom. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere termenele lungi de realizare a investițiilor în noi capacități de producere a energiei nucleare, prelungirea duratei de funcționare a anumitor instalații nucleare existente poate sprijini decarbonizarea sistemului energetic pe termen scurt și mediu. Pe de altă parte, criteriile tehnice de examinare aplicabile unor astfel de prelungiri ar trebui să impună realizarea de modificări și îmbunătățiri în materie de securitate pentru a se asigura faptul că instalațiile nucleare respective respectă cele mai înalte standarde de securitate realizabile și îndeplinesc toate cerințele privind obiectivele de securitate prevăzute în legislația adoptată în temeiul Tratatului Euratom.

| (13) | Având în vedere evoluțiile tehnologice și științifice preconizate, investițiile în construirea și exploatarea în condiții de siguranță a noilor instalații nucleare care utilizează cele mai bune tehnologii disponibile și care sunt aprobate până la o dată adecvată de către autoritățile competente ale statelor membre în conformitate cu legislația națională aplicabilă ar trebui să facă obiectul unor criterii tehnice de examinare și al unor termene care să încurajeze dezvoltarea și utilizarea viitoare a reactoarelor din generația IV cu ciclu de combustibil închis sau care generează mai mult material fisionabil decât consumă, odată ce acestea devin disponibile pe piață. Aceste termene ar trebui revizuite în mod corespunzător, ținând seama de progresele înregistrate în ceea ce privește dezvoltarea unor astfel de tehnologii. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere evoluțiile tehnologice și științifice preconizate, investițiile în construirea și exploatarea în condiții de siguranță a noilor instalații nucleare care utilizează cele mai bune tehnologii disponibile și care sunt aprobate până la o dată adecvată de către autoritățile competente ale statelor membre în conformitate cu legislația națională aplicabilă ar trebui să facă obiectul unor criterii tehnice de examinare și al unor termene care să încurajeze dezvoltarea și utilizarea viitoare a reactoarelor din generația IV cu ciclu de combustibil închis sau care generează mai mult material fisionabil decât consumă, odată ce acestea devin disponibile pe piață. Aceste termene ar trebui revizuite în mod corespunzător, ținând seama de progresele înregistrate în ceea ce privește dezvoltarea unor astfel de tehnologii.

| (14) | Criteriile tehnice de examinare legate de obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice sau de adaptarea la schimbările climatice ar trebui să asigure faptul că activitățile economice nu prejudiciază în mod semnificativ niciunul dintre celelalte obiective de mediu. În special pentru activitățile economice legate de energia nucleară, este necesar să se asigure că depozitarea pe termen lung a deșeurilor nu provoacă prejudicii semnificative și pe termen lung mediului, astfel cum se menționează la articolul 17 alineatul (1) litera (d) punctul (iii) din Regulamentul (UE) 2020/852. Prin urmare, este oportun să se prevadă în criteriile tehnice de examinare cerințe specifice privind un fond pentru gestionarea deșeurilor radioactive și un fond pentru dezafectarea nucleară, care pot fi combinate, în conformitate cu principiul conform căruia producătorii de deșeuri ar trebui să fie responsabili pentru costurile de gestionare a acestora, și să se impună asigurarea de instalații operaționale de depozitare definitivă pentru toate deșeurile radioactive, ceea ce ar trebui să împiedice exportarea de deșeuri radioactive destinate depozitării în țări terțe. În mai multe state membre, deșeurile radioactive de activitate joasă și medie sunt deja depozitate în instalații de depozitare în apropierea suprafeței solului, iar de-a lungul deceniilor de funcționare a acestor instalații s-au acumulat o experiență și know-how considerabile în ceea ce privește gestionarea deșeurilor. În ceea ce privește deșeurile radioactive de activitate înaltă și combustibilul uzat, depozitarea geologică de adâncime reprezintă cea mai avansată soluție, care este acceptată pe scară largă în comunitatea de experți din întreaga lume ca fiind cea mai sigură și mai durabilă opțiune la sfârșitul procesului de gestionare a deșeurilor radioactive de activitate înaltă și a combustibilului uzat considerat deșeu. Statele membre, care rămân responsabile pentru politicile lor în ceea ce privește gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive de activitate joasă, medie sau înaltă, ar trebui să includă planificarea și punerea în aplicare a opțiunilor de depozitare în politicile lor naționale, în special în cadrul programelor naționale de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, acoperind toate tipurile de combustibil uzat și de deșeuri radioactive și toate etapele gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, de la generare la depozitarea definitivă. Conținutul programelor naționale este specificat în Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului (10) și cuprinde indicatori-cheie de performanță pentru a monitoriza progresele în mod transparent. Statele membre trebuie să informeze periodic Comisia referitor la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a programelor naționale. Rapoartele prezentate de statele membre în 2021 demonstrează că s-au înregistrat progrese substanțiale în ceea ce privește realizarea primelor instalații de depozitare geologică de adâncime de pe teritoriul Uniunii. Devin disponibile soluții realiste pentru ca statele membre să dezvolte și să exploateze astfel de instalații până în 2050. Prin urmare, includerea unei cerințe corespunzătoare în criteriile tehnice de examinare va asigura faptul că nu se aduc prejudicii semnificative mediului. |
| --- | --- |

(14)

Criteriile tehnice de examinare legate de obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice sau de adaptarea la schimbările climatice ar trebui să asigure faptul că activitățile economice nu prejudiciază în mod semnificativ niciunul dintre celelalte obiective de mediu. În special pentru activitățile economice legate de energia nucleară, este necesar să se asigure că depozitarea pe termen lung a deșeurilor nu provoacă prejudicii semnificative și pe termen lung mediului, astfel cum se menționează la articolul 17 alineatul (1) litera (d) punctul (iii) din Regulamentul (UE) 2020/852. Prin urmare, este oportun să se prevadă în criteriile tehnice de examinare cerințe specifice privind un fond pentru gestionarea deșeurilor radioactive și un fond pentru dezafectarea nucleară, care pot fi combinate, în conformitate cu principiul conform căruia producătorii de deșeuri ar trebui să fie responsabili pentru costurile de gestionare a acestora, și să se impună asigurarea de instalații operaționale de depozitare definitivă pentru toate deșeurile radioactive, ceea ce ar trebui să împiedice exportarea de deșeuri radioactive destinate depozitării în țări terțe. În mai multe state membre, deșeurile radioactive de activitate joasă și medie sunt deja depozitate în instalații de depozitare în apropierea suprafeței solului, iar de-a lungul deceniilor de funcționare a acestor instalații s-au acumulat o experiență și know-how considerabile în ceea ce privește gestionarea deșeurilor. În ceea ce privește deșeurile radioactive de activitate înaltă și combustibilul uzat, depozitarea geologică de adâncime reprezintă cea mai avansată soluție, care este acceptată pe scară largă în comunitatea de experți din întreaga lume ca fiind cea mai sigură și mai durabilă opțiune la sfârșitul procesului de gestionare a deșeurilor radioactive de activitate înaltă și a combustibilului uzat considerat deșeu. Statele membre, care rămân responsabile pentru politicile lor în ceea ce privește gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive de activitate joasă, medie sau înaltă, ar trebui să includă planificarea și punerea în aplicare a opțiunilor de depozitare în politicile lor naționale, în special în cadrul programelor naționale de gestionare a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, acoperind toate tipurile de combustibil uzat și de deșeuri radioactive și toate etapele gestionării combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, de la generare la depozitarea definitivă. Conținutul programelor naționale este specificat în Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului (10) și cuprinde indicatori-cheie de performanță pentru a monitoriza progresele în mod transparent. Statele membre trebuie să informeze periodic Comisia referitor la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a programelor naționale. Rapoartele prezentate de statele membre în 2021 demonstrează că s-au înregistrat progrese substanțiale în ceea ce privește realizarea primelor instalații de depozitare geologică de adâncime de pe teritoriul Uniunii. Devin disponibile soluții realiste pentru ca statele membre să dezvolte și să exploateze astfel de instalații până în 2050. Prin urmare, includerea unei cerințe corespunzătoare în criteriile tehnice de examinare va asigura faptul că nu se aduc prejudicii semnificative mediului.

| (15) | Este necesar ca întreprinderile nefinanciare și financiare să le ofere investitorilor un grad ridicat de transparență în ceea ce privește investițiile lor în activitățile legate de gazele fosile și de producerea energiei nucleare pentru care ar trebui stabilite criterii tehnice de examinare. Pentru a oferi această transparență, ar trebui stabilite cerințe specifice de furnizare a informațiilor aplicabile întreprinderilor nefinanciare și financiare. Pentru a asigura comparabilitatea informațiilor comunicate investitorilor, informațiile respective ar trebui să fie prezentate sub forma unui model care să indice în mod clar proporția activităților legate de gazele fosile și a activităților legate de energia nucleară la numitorul și, după caz, la numărătorul indicatorilor-cheie de performanță ai întreprinderilor respective. În scopul de a asigura un grad ridicat de transparență pentru investitorii în produsele financiare menționate la articolele 5 și 6 din Regulamentul (UE) 2020/852 în ceea ce privește expunerile la activitățile legate de gazele fosile și de energia nucleară pentru care sunt stabilite criterii tehnice de examinare, Comisia va modifica sau va propune modificarea cadrului privind furnizarea de informații cu privire la aceste produse financiare, după caz, pentru a asigura transparența deplină pe parcursul întregii durate de viață a produselor financiare respective. Pentru a se asigura că aceste informații sunt identificate în mod clar de către investitorii finali, Comisia va lua în considerare modificarea cerințelor privind consultanța financiară și în materie de asigurări oferită de distribuitori. |
| --- | --- |

(15)

Este necesar ca întreprinderile nefinanciare și financiare să le ofere investitorilor un grad ridicat de transparență în ceea ce privește investițiile lor în activitățile legate de gazele fosile și de producerea energiei nucleare pentru care ar trebui stabilite criterii tehnice de examinare. Pentru a oferi această transparență, ar trebui stabilite cerințe specifice de furnizare a informațiilor aplicabile întreprinderilor nefinanciare și financiare. Pentru a asigura comparabilitatea informațiilor comunicate investitorilor, informațiile respective ar trebui să fie prezentate sub forma unui model care să indice în mod clar proporția activităților legate de gazele fosile și a activităților legate de energia nucleară la numitorul și, după caz, la numărătorul indicatorilor-cheie de performanță ai întreprinderilor respective. În scopul de a asigura un grad ridicat de transparență pentru investitorii în produsele financiare menționate la articolele 5 și 6 din Regulamentul (UE) 2020/852 în ceea ce privește expunerile la activitățile legate de gazele fosile și de energia nucleară pentru care sunt stabilite criterii tehnice de examinare, Comisia va modifica sau va propune modificarea cadrului privind furnizarea de informații cu privire la aceste produse financiare, după caz, pentru a asigura transparența deplină pe parcursul întregii durate de viață a produselor financiare respective. Pentru a se asigura că aceste informații sunt identificate în mod clar de către investitorii finali, Comisia va lua în considerare modificarea cerințelor privind consultanța financiară și în materie de asigurări oferită de distribuitori.

| (16) | Pentru a consolida încrederea investitorilor, respectarea criteriilor tehnice de examinare pentru activitățile legate de gazele fosile ar trebui să fie verificată de o parte terță independentă. Pentru a asigura o verificare imparțială și diligentă a conformității, partea terță independentă ar trebui să dispună de resursele și cunoștințele de specialitate necesare pentru a efectua verificarea respectivă, să fie independentă pentru a evita orice conflict de interese cu proprietarul sau finanțatorul și nu ar trebui să fie implicată în dezvoltarea sau desfășurarea unor astfel de activități legate de gazele fosile. Pe lângă mecanismul de verificare, întreprinderile financiare și nefinanciare pot face obiectul unor cerințe de verificare specifice prevăzute în alte acte legislative ale Uniunii privind finanțarea durabilă care acoperă respectarea criteriilor tehnice de examinare. În conformitate cu articolul 26 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2020/852, Comisia ar trebui să revizuiască dispozițiile necesare pentru instituirea mecanismelor de verificare a conformității cu criteriile stabilite în regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a consolida încrederea investitorilor, respectarea criteriilor tehnice de examinare pentru activitățile legate de gazele fosile ar trebui să fie verificată de o parte terță independentă. Pentru a asigura o verificare imparțială și diligentă a conformității, partea terță independentă ar trebui să dispună de resursele și cunoștințele de specialitate necesare pentru a efectua verificarea respectivă, să fie independentă pentru a evita orice conflict de interese cu proprietarul sau finanțatorul și nu ar trebui să fie implicată în dezvoltarea sau desfășurarea unor astfel de activități legate de gazele fosile. Pe lângă mecanismul de verificare, întreprinderile financiare și nefinanciare pot face obiectul unor cerințe de verificare specifice prevăzute în alte acte legislative ale Uniunii privind finanțarea durabilă care acoperă respectarea criteriilor tehnice de examinare. În conformitate cu articolul 26 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) 2020/852, Comisia ar trebui să revizuiască dispozițiile necesare pentru instituirea mecanismelor de verificare a conformității cu criteriile stabilite în regulamentul respectiv.

| (17) | Sectorul gazelor fosile și cel al energiei nucleare sunt caracterizate de o dezvoltare tehnologică rapidă. Prin urmare, este necesar să se revizuiască periodic criteriile tehnice de examinare care acoperă activitățile de producere a energiei din sectoarele respective, astfel cum se prevede la articolul 19 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2020/852. În plus, pe baza condițiilor prevăzute la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, revizuirea ar trebui să analizeze caracterul adecvat al perioadelor de timp prevăzute în criteriile tehnice de examinare. |
| --- | --- |

(17)

Sectorul gazelor fosile și cel al energiei nucleare sunt caracterizate de o dezvoltare tehnologică rapidă. Prin urmare, este necesar să se revizuiască periodic criteriile tehnice de examinare care acoperă activitățile de producere a energiei din sectoarele respective, astfel cum se prevede la articolul 19 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2020/852. În plus, pe baza condițiilor prevăzute la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, revizuirea ar trebui să analizeze caracterul adecvat al perioadelor de timp prevăzute în criteriile tehnice de examinare.

| (18) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 și Regulamentul delegat (UE) 2021/2178 al Comisiei (11) ar trebui modificate în consecință. Modificările aduse Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 și Regulamentului delegat (UE) 2021/2178 nu impun nicio investiție, ci au obiectivul de a ajuta piețele financiare și investitorii să identifice, cu aplicarea unor condiții stricte, activitățile relevante legate de gaze și de energia nucleară necesare pentru tranziția sistemelor energetice ale statelor membre către neutralitatea climatică, în conformitate cu obiectivele și angajamentele Uniunii în materie de climă. |
| --- | --- |

(18)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 și Regulamentul delegat (UE) 2021/2178 al Comisiei (11) ar trebui modificate în consecință. Modificările aduse Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 și Regulamentului delegat (UE) 2021/2178 nu impun nicio investiție, ci au obiectivul de a ajuta piețele financiare și investitorii să identifice, cu aplicarea unor condiții stricte, activitățile relevante legate de gaze și de energia nucleară necesare pentru tranziția sistemelor energetice ale statelor membre către neutralitatea climatică, în conformitate cu obiectivele și angajamentele Uniunii în materie de climă.

| (19) | Modificările aduse Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 și Regulamentului delegat (UE) 2021/2178 prevăzute în prezentul regulament delegat sunt strâns legate între ele. Pentru a se asigura coerența acestor dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp pentru a le permite părților interesate să aibă o imagine cuprinzătoare a cadrului juridic și pentru a facilita aplicarea Regulamentului (UE) 2020/852, este necesar ca dispozițiile respective să fie incluse într-un singur regulament. |
| --- | --- |

(19)

Modificările aduse Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 și Regulamentului delegat (UE) 2021/2178 prevăzute în prezentul regulament delegat sunt strâns legate între ele. Pentru a se asigura coerența acestor dispoziții, care ar trebui să intre în vigoare în același timp pentru a le permite părților interesate să aibă o imagine cuprinzătoare a cadrului juridic și pentru a facilita aplicarea Regulamentului (UE) 2020/852, este necesar ca dispozițiile respective să fie incluse într-un singur regulament.

| (20) | Este necesar să se acorde întreprinderilor nefinanciare și financiare suficient timp pentru a evalua dacă activitățile lor economice legate de gazele fosile și de energia nucleară respectă criteriile tehnice de examinare prevăzute în prezentul regulament și să raporteze pe baza evaluării respective în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2021/2178. Prin urmare, data aplicării prezentului regulament ar trebui să fie amânată până la 1 ianuarie 2023, |
| --- | --- |

(20)

Este necesar să se acorde întreprinderilor nefinanciare și financiare suficient timp pentru a evalua dacă activitățile lor economice legate de gazele fosile și de energia nucleară respectă criteriile tehnice de examinare prevăzute în prezentul regulament și să raporteze pe baza evaluării respective în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2021/2178. Prin urmare, data aplicării prezentului regulament ar trebui să fie amânată până la 1 ianuarie 2023,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări aduse Regulamentului delegat (UE) 2021/2139

Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol 2a:

  „Articolul 2a
  Revizuire
  Atunci când efectuează revizuirea menționată la articolul 19 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2020/852, Comisia revizuiește și evaluează, de asemenea, necesitatea de a modifica datele menționate în anexa I secțiunea 4.27, secțiunea 4.28, secțiunea 4.29 punctul 1 litera (b), secțiunea 4.30 punctul 1 litera (b) și secțiunea 4.31 punctul 1 litera (b).
  Orice revizuire a datei menționate în anexa I secțiunea 4.27 punctul (2) și secțiunea 4.28 punctul (2) ține seama de progresul tehnic în ceea ce privește comercializarea combustibilului rezistent la accidente în Uniune și la nivel mondial.” |
| --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol 2a:

„Articolul 2a

Revizuire

Atunci când efectuează revizuirea menționată la articolul 19 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2020/852, Comisia revizuiește și evaluează, de asemenea, necesitatea de a modifica datele menționate în anexa I secțiunea 4.27, secțiunea 4.28, secțiunea 4.29 punctul 1 litera (b), secțiunea 4.30 punctul 1 litera (b) și secțiunea 4.31 punctul 1 litera (b).

Orice revizuire a datei menționate în anexa I secțiunea 4.27 punctul (2) și secțiunea 4.28 punctul (2) ține seama de progresul tehnic în ceea ce privește comercializarea combustibilului rezistent la accidente în Uniune și la nivel mondial.”

| 2. | Anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

| 3. | Anexa II se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Anexa II se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 2

Modificări aduse Regulamentului delegat (UE) 2021/2178

Regulamentul delegat (UE) 2021/2178 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 8, se adaugă următoarele alineate (6), (7) și (8):

  „(6)   Întreprinderile nefinanciare și întreprinderile financiare furnizează informații privind valoarea și proporția:






  (a) | activităților economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunile 4.26, 4.27 și 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul și la numărătorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 8, se adaugă următoarele alineate (6), (7) și (8):

„(6)   Întreprinderile nefinanciare și întreprinderile financiare furnizează informații privind valoarea și proporția:

(a)

activităților economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunile 4.26, 4.27 și 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul și la numărătorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora;

| (b) | activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunile 4.26, 4.27 și 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora; |
| --- | --- |

(b)

activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunile 4.26, 4.27 și 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora;

| (c) | activităților neeligibile din punctul de vedere al taxonomiei legate de energia nucleară la numitorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora. |
| --- | --- |

(c)

activităților neeligibile din punctul de vedere al taxonomiei legate de energia nucleară la numitorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora.

(7)   Întreprinderile nefinanciare și întreprinderile financiare furnizează informații privind valoarea și proporția:

| (a) | activităților economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunile 4.29, 4.30 și 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul și la numărătorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora; |
| --- | --- |

(a)

activităților economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunile 4.29, 4.30 și 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul și la numărătorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora;

| (b) | activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunile 4.29, 4.30 și 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora; |
| --- | --- |

(b)

activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunile 4.29, 4.30 și 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora;

| (c) | activităților neeligibile din punctul de vedere al taxonomiei legate de gazele fosile la numitorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora. |
| --- | --- |

(c)

activităților neeligibile din punctul de vedere al taxonomiei legate de gazele fosile la numitorul indicatorilor-cheie de performanță ai acestora.

(8)   Informațiile menționate la alineatele (6) și (7) se prezintă sub formă de tabel, utilizând modelele prevăzute în anexa XII la prezentul regulament.”

| 2. | Textul prevăzut în anexa III la prezentul regulament se adaugă ca anexa XII. |
| --- | --- |

2.

Textul prevăzut în anexa III la prezentul regulament se adaugă ca anexa XII.

Articolul 3

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2023.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 martie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 198, 22.6.2020, p. 13.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 al Comisiei din 4 iunie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului prin stabilirea criteriilor tehnice de examinare pentru a determina condițiile în care o activitate economică se califică drept activitate care contribuie în mod substanțial la atenuarea schimbărilor climatice sau la adaptarea la schimbările climatice și pentru a stabili dacă activitatea economică respectivă aduce prejudicii semnificative vreunuia dintre celelalte obiective de mediu (JO L 442, 9.12.2021, p. 1).

2

(3)  Comunicarea Comisiei din 21 aprilie 2021 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Taxonomia UE, raportarea de către întreprinderi de informații în materie de durabilitate, preferințele în materie de durabilitate și obligațiile fiduciare: Orientarea finanțării către Pactul verde european [COM(2021) 188 final] și Comunicarea Comisiei din 6 iulie 2021 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, „Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă” [COM(2021) 390 final].

3

(4)  Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

4

(5)  Raportul TEG este disponibil la adresa: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/200309-sustainable-finance-teg-final-report-taxonomy_en.pdf

5

(6)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

6

(7)  Raportul JRC: Evaluare tehnică a energiei nucleare în ceea ce privește principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” prevăzut în Regulamentul (UE) 2020/852 („Regulamentul privind taxonomia”), disponibil la adresa: https://ec.europa.eu/info/file/210329-jrc-report-nuclear-energy-assessment_en

7

(8)  Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară a instalațiilor nucleare (JO L 172, 2.7.2009, p. 18).

8

(9)  Regulamentul (Euratom) nr. 2587/1999 al Consiliului din 2 decembrie 1999 de definire a proiectelor de investiții care se transmit Comisiei în conformitate cu articolul 41 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (JO L 315, 9.12.1999, p. 1).

9

(10)  Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului din 19 iulie 2011 de instituire a unui cadru comunitar pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive (JO L 199, 2.8.2011, p. 48).

10

(11)  Regulamentul delegat (UE) 2021/2178 al Comisiei din 6 iulie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului prin precizarea conținutului și a modului de prezentare a informațiilor care trebuie furnizate de întreprinderile care fac obiectul articolului 19a sau 29a din Directiva 2013/34/UE în ceea ce privește activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului și prin precizarea metodologiei pentru respectarea acestei obligații de furnizare de informații (JO L 443, 10.12.2021, p. 9).

11

---

ANEXA I

În anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 se introduc următoarele secțiuni 4.26, 4.27, 4.28, 4.29, 4.30 și 4.31:

„4.26.   Etapele precomerciale ale tehnologiilor avansate pentru producerea de energie din procese nucleare cu un minimum de deșeuri generate de ciclul combustibilului

Descrierea activității

Cercetare și dezvoltare, demonstrare și implementare a instalațiilor inovatoare de producere a energiei electrice, autorizate de autoritățile competente ale statelor membre în conformitate cu legislația națională aplicabilă, care produc energie din procese nucleare cu un minimum de deșeuri generate de ciclul combustibilului.

Activitatea este clasificată la codurile NACE M72 și M72.1, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

O activitate economică din această categorie este o activitate menționată la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, în cazul în care îndeplinește toate criteriile tehnice de examinare stabilite în prezenta secțiune.

Criteriile tehnice de examinare

| Criterii generale referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice și la principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”. |
| --- |

Criterii generale referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice și la principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”.

| 1. | Proiectul legat de activitatea economică („proiectul”) este situat într-un stat membru care respectă toate cerințele următoare:






  (a) | statul membru a transpus integral Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului (*1) și Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului (*2); |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

statul membru a transpus integral Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului (*1) și Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului (*2);

| (b) | statul membru respectă Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice („Tratatul Euratom”) și legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2009/71/Euratom, Directiva 2011/70/Euratom și Directiva 2013/59/Euratom a Consiliului (*3), precum și legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului (*4) și Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*5); |
| --- | --- |

(b)

statul membru respectă Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice („Tratatul Euratom”) și legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2009/71/Euratom, Directiva 2011/70/Euratom și Directiva 2013/59/Euratom a Consiliului (*3), precum și legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului (*4) și Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*5);

| (c) | statul membru dispune, de la data aprobării proiectului, de un fond pentru gestionarea deșeurilor radioactive și de un fond pentru dezafectarea nucleară care pot fi combinate; |
| --- | --- |

(c)

statul membru dispune, de la data aprobării proiectului, de un fond pentru gestionarea deșeurilor radioactive și de un fond pentru dezafectarea nucleară care pot fi combinate;

| (d) | statul membru a demonstrat că, la sfârșitul duratei de viață utilă estimate a centralei nucleare, va dispune de resurse corespunzătoare costului estimat al gestionării deșeurilor radioactive și al dezafectării, în conformitate cu Recomandarea 2006/851/Euratom a Comisiei (*6); |
| --- | --- |

(d)

statul membru a demonstrat că, la sfârșitul duratei de viață utilă estimate a centralei nucleare, va dispune de resurse corespunzătoare costului estimat al gestionării deșeurilor radioactive și al dezafectării, în conformitate cu Recomandarea 2006/851/Euratom a Comisiei (*6);

| (e) | statul membru dispune de instalații operaționale de depozitare definitivă pentru toate deșeurile radioactive de activitate foarte joasă, joasă și medie, notificate Comisiei în temeiul articolului 41 din Tratatul Euratom sau al articolului 1 alineatul (4) din Regulamentul (Euratom) nr. 2587/1999 al Consiliului și incluse în programul național actualizat în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom; |
| --- | --- |

(e)

statul membru dispune de instalații operaționale de depozitare definitivă pentru toate deșeurile radioactive de activitate foarte joasă, joasă și medie, notificate Comisiei în temeiul articolului 41 din Tratatul Euratom sau al articolului 1 alineatul (4) din Regulamentul (Euratom) nr. 2587/1999 al Consiliului și incluse în programul național actualizat în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom;

| (f) | statul membru dispune de un plan documentat cu etape detaliate pentru a pune în funcțiune, până în 2050, o instalație de depozitare definitivă a deșeurilor radioactive de înaltă activitate, care să descrie toate elementele următoare:






  (i) | conceptele sau planurile și soluțiile tehnice pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, de la generare la depozitarea definitivă; |
| --- | --- | --- |

(f)

statul membru dispune de un plan documentat cu etape detaliate pentru a pune în funcțiune, până în 2050, o instalație de depozitare definitivă a deșeurilor radioactive de înaltă activitate, care să descrie toate elementele următoare:

(i)

conceptele sau planurile și soluțiile tehnice pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, de la generare la depozitarea definitivă;

| (ii) | conceptele sau planurile pentru perioada ulterioară încheierii ciclului de viață a unei instalații de depozitare definitivă, inclusiv pentru perioada în care se mențin controale adecvate, precum și mijloacele care urmează a fi utilizate pentru a stoca informațiile despre instalația respectivă pe termen lung; |
| --- | --- |

(ii)

conceptele sau planurile pentru perioada ulterioară încheierii ciclului de viață a unei instalații de depozitare definitivă, inclusiv pentru perioada în care se mențin controale adecvate, precum și mijloacele care urmează a fi utilizate pentru a stoca informațiile despre instalația respectivă pe termen lung;

| (iii) | responsabilitățile pentru punerea în aplicare a planului și indicatorii-cheie de performanță pentru monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare; |
| --- | --- |

(iii)

responsabilitățile pentru punerea în aplicare a planului și indicatorii-cheie de performanță pentru monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare;

| (iv) | evaluări ale costurilor și scheme de finanțare. |
| --- | --- |

(iv)

evaluări ale costurilor și scheme de finanțare.

În sensul literei (f), statele membre pot utiliza planurile elaborate în cadrul programului național prevăzut la articolele 11 și 12 din Directiva 2011/70/Euratom.

| 2. | Proiectul face parte dintr-un program de cercetare finanțat de Uniune sau a fost notificat Comisiei în conformitate cu articolul 41 din Tratatul Euratom sau cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (Euratom) nr. 2587/1999 al Consiliului, în cazul în care oricare dintre aceste dispoziții este aplicabilă, Comisia și-a dat avizul în conformitate cu articolul 43 din Tratatul Euratom și s-au abordat în mod satisfăcător toate aspectele semnalate în aviz relevante pentru aplicarea articolului 10 alineatul (2) și a articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, precum și criteriile tehnice de examinare prevăzute în prezenta secțiune. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Statul membru în cauză s-a angajat să raporteze Comisiei, la fiecare cinci ani, pentru fiecare proiect, toate elementele următoare:






  (a) | caracterul adecvat al resurselor acumulate menționate la punctul 1 litera (c); |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

caracterul adecvat al resurselor acumulate menționate la punctul 1 litera (c);

| (b) | progresele efective înregistrate în punerea în aplicare a planului menționat la punctul 1 litera (f). |
| --- | --- |

(b)

progresele efective înregistrate în punerea în aplicare a planului menționat la punctul 1 litera (f).

Pe baza rapoartelor, Comisia revizuiește caracterul adecvat al resurselor acumulate în fondul pentru gestionarea deșeurilor radioactive și în fondul pentru dezafectare nucleară menționate la punctul 1 litera (c) și progresele înregistrate în punerea în aplicare a planului documentat menționat la punctul 1 litera (f) și poate adresa un aviz statului membru în cauză.

| 4. | Activitatea respectă actele legislative naționale de transpunere a legislației menționate la punctul 1 literele (a) și (b), inclusiv în ceea ce privește evaluarea, în special prin teste de rezistență, a rezistenței centralelor nucleare situate pe teritoriul Uniunii împotriva pericolelor naturale extreme, inclusiv a cutremurelor. În consecință, activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care operatorul unei instalații nucleare:






  (a) | a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (b) | a luat măsuri de protecție în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- |

(b)

a luat măsuri de protecție în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (c) | a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, cu ocazia solicitării de către operatorul în cauză a unei autorizații de construire sau de operare a unei instalații nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]. |
| --- | --- |

(c)

a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, cu ocazia solicitării de către operatorul în cauză a unei autorizații de construire sau de operare a unei instalații nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom].

| 5. | Activitatea îndeplinește cerințele Directivei 2009/71/Euratom, pe baza celor mai recente orientări internaționale ale Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (AIEA) și ale Asociației Autorităților de Reglementare din Europa Occidentală (WENRA), contribuind la creșterea rezistenței și a capacității centralelor nucleare noi și a celor existente de a face față riscurilor naturale extreme, inclusiv inundațiilor și condițiilor meteorologice extreme. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Deșeurile radioactive menționate la punctul 1 literele (e) și (f) se depozitează definitiv în statul membru în care au fost generate, cu excepția cazului în care există un acord între statul membru vizat și statul membru de destinație, astfel cum se prevede în Directiva 2011/70/Euratom. În cazul respectiv, statul membru de destinație dispune de programe de gestionare și depozitare definitivă a deșeurilor radioactive și de o instalație adecvată de depozitare definitivă aflată în funcțiune care îndeplinește cerințele Directivei 2011/70/Euratom.






  Criterii suplimentare referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice |
| --- | --- |
| Activitatea are ca obiectiv sau asigură producția de energie electrică prin utilizarea energiei nucleare. Emisiile de gaze cu efect de seră (GES) generate pe durata ciclului de viață de producția de energie electrică din energie nucleară se situează sub pragul de 100 g CO2e/kWh.
  Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează utilizând Recomandarea 2013/179/UE a Comisiei sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.
  Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă. |
| Criterii suplimentare aferente principiului „de a nu aduce prejudicii semnificative” |
| (2) | Adaptarea la schimbările climatice |

6.

Criterii suplimentare referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice

Activitatea are ca obiectiv sau asigură producția de energie electrică prin utilizarea energiei nucleare. Emisiile de gaze cu efect de seră (GES) generate pe durata ciclului de viață de producția de energie electrică din energie nucleară se situează sub pragul de 100 g CO2e/kWh.

Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează utilizând Recomandarea 2013/179/UE a Comisiei sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.

Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă.

Criterii suplimentare aferente principiului „de a nu aduce prejudicii semnificative”

(2)

Adaptarea la schimbările climatice

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele A la prezenta anexă.

Activitatea îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 6 litera (b), la articolul 8b alineatul (1) litera (a) și la articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom.

Activitatea îndeplinește cerințele Directivei 2009/71/Euratom puse în aplicare în conformitate cu orientările internaționale ale AIEA și WENRA în ceea ce privește pericolele naturale extreme, inclusiv inundațiile și condițiile meteorologice extreme.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

Riscurile de degradare a mediului legate de menținerea calității apei și de evitarea stresului hidric sunt identificate și abordate, în conformitate cu un plan de gestionare a utilizării și protecției apei, elaborat în consultare cu părțile interesate în cauză.

Pentru a limita anomaliile termice legate de evacuarea căldurii reziduale, operatorii de centrale nucleare situate în zone necostiere care utilizează răcirea umedă cu o singură trecere prin extragerea de apă dintr-un râu sau dintr-un lac controlează:

| (a) | temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și |
| --- | --- |

(a)

temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și

| (b) | diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor. |
| --- | --- |

(b)

diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor.

Controlul temperaturii se realizează în conformitate cu condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile respective, după caz, sau cu valorile-prag în conformitate cu dreptul Uniunii.

Activitatea respectă standardele Industry Foundation Classes (IFC).

Activitățile nucleare se desfășoară în conformitate cu cerințele privind apa destinată consumului uman prevăzute de Directiva 2000/60/CE și de Directiva 2013/51/Euratom de stabilire a unor cerințe de protecție a sănătății populației în ceea ce privește substanțele radioactive din apa destinată consumului uman.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

Există un plan de gestionare atât a deșeurilor neradioactive, cât și a celor radioactive care asigură reutilizarea sau reciclarea maximă a acestor deșeuri la sfârșitul ciclului de viață, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, inclusiv prin acorduri contractuale cu parteneri care se ocupă de gestionarea deșeurilor, prin reflectarea în proiecții financiare sau prin documentația oficială a proiectului.

Pe durata exploatării și dezafectării, cantitatea de deșeuri radioactive este redusă la minimum, iar cantitatea de materiale exceptate de la control este maximizată în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu respectarea cerințelor de protecție împotriva radiațiilor prevăzute în Directiva 2013/59/Euratom.

Există o schemă de finanțare adecvată pentru toate activitățile de dezafectare și pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, cu respectarea Directivei 2011/70/Euratom și a Recomandării 2006/851/Euratom.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Elementele relevante din prezenta secțiune sunt abordate în rapoartele transmise de statele membre Comisiei în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2011/70/Euratom.

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă.

Emisiile neradioactive se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari. Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul centralelor nucleare cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

Evacuările radioactive în aer, în corpurile de apă și în pământ (sol) respectă condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile respective, după caz, sau valorile-prag naționale conforme cu Directiva 2013/51/Euratom (*7) și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Combustibilul uzat și deșeurile radioactive sunt gestionate în condiții de siguranță și în mod responsabil, în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Se pune la dispoziția proiectului o capacitate adecvată de depozitare intermediară și există planuri naționale de depozitare definitivă pentru a reduce la minimum durata depozitării intermediare, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2011/70/Euratom, care consideră că depozitarea intermediară a deșeurilor radioactive, inclusiv depozitarea pe termen lung, reprezintă o soluție temporară, dar nu este o alternativă la depozitarea definitivă.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Pentru siturile/operațiunile situate în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestor zone și care pot avea un efect semnificativ asupra zonelor sensibile din punctul de vedere al biodiversității (inclusiv rețeaua Natura 2000 de zone protejate, siturile care fac parte din patrimoniul mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate), a fost efectuată o evaluare corespunzătoare, după caz, și pe baza concluziilor acesteia sunt puse în aplicare măsurile de atenuare necesare.

Siturile/operațiunile nu trebuie să dăuneze stării de conservare a niciunuia dintre habitatele sau speciile prezente în zonele protejate.

4.27.   Construirea și operarea în condiții de siguranță a noilor centrale nucleare, pentru producerea de energie electrică sau termică, inclusiv pentru producția de hidrogen, utilizând cele mai bune tehnologii disponibile

În sensul prezentei secțiuni, cele mai bune tehnologii disponibile înseamnă tehnologii care îndeplinesc pe deplin cerințele Directivei 2009/71/Euratom și respectă pe deplin cei mai recenți parametri tehnici prevăzuți de standardele AIEA și obiectivele de siguranță și nivelurile de referință ale WENRA.

Descrierea activității

Construirea și operarea în condiții de siguranță a noilor instalații nucleare care dispun de o autorizație de construire eliberată de autoritățile competente ale statelor membre înainte de 2045, în conformitate cu legislația națională aplicabilă, pentru a produce energie electrică sau căldură de proces, inclusiv în scopuri legate de încălzirea centralizată sau de procese industriale, cum ar fi producția de hidrogen (instalații nucleare noi), precum și modernizările în materie de siguranță a acestora.

Activitatea din această categorie se clasifică la codurile NACE D35.11 și F42.22, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

O activitate economică din această categorie este o activitate menționată la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, în cazul în care îndeplinește toate criteriile tehnice de examinare stabilite în prezenta secțiune.

Criteriile tehnice de examinare

| Criterii generale referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice și la criteriile aferente principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”. |
| --- |

Criterii generale referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice și la criteriile aferente principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”.

| 1. | Proiectul legat de activitatea economică („proiectul”) este situat într-un stat membru care respectă toate cerințele următoare:






  (a) | statul membru a transpus integral Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului și Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

statul membru a transpus integral Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului și Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului;

| (b) | statul membru respectă Tratatul Euratom și legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2009/71/Euratom, Directiva 2011/70/Euratom și Directiva 2013/59/Euratom, precum și legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE și Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(b)

statul membru respectă Tratatul Euratom și legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2009/71/Euratom, Directiva 2011/70/Euratom și Directiva 2013/59/Euratom, precum și legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE și Directiva 2000/60/CE;

| (c) | statul membru dispune, de la data aprobării proiectului, de un fond pentru gestionarea deșeurilor radioactive și de un fond pentru dezafectarea nucleară care pot fi combinate; |
| --- | --- |

(c)

statul membru dispune, de la data aprobării proiectului, de un fond pentru gestionarea deșeurilor radioactive și de un fond pentru dezafectarea nucleară care pot fi combinate;

| (d) | statul membru a demonstrat că, la sfârșitul duratei de viață utilă estimate a centralei nucleare, va dispune de resurse corespunzătoare costului estimat al gestionării deșeurilor radioactive și al dezafectării, în conformitate cu Recomandarea 2006/851/Euratom; |
| --- | --- |

(d)

statul membru a demonstrat că, la sfârșitul duratei de viață utilă estimate a centralei nucleare, va dispune de resurse corespunzătoare costului estimat al gestionării deșeurilor radioactive și al dezafectării, în conformitate cu Recomandarea 2006/851/Euratom;

| (e) | statul membru dispune de instalații operaționale de depozitare definitivă pentru toate deșeurile radioactive de activitate foarte joasă, joasă și medie, notificate Comisiei în temeiul articolului 41 din Tratatul Euratom sau al articolului 1 alineatul (4) din Regulamentul nr. 2587/1999 al Consiliului și incluse în programul național actualizat în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului; |
| --- | --- |

(e)

statul membru dispune de instalații operaționale de depozitare definitivă pentru toate deșeurile radioactive de activitate foarte joasă, joasă și medie, notificate Comisiei în temeiul articolului 41 din Tratatul Euratom sau al articolului 1 alineatul (4) din Regulamentul nr. 2587/1999 al Consiliului și incluse în programul național actualizat în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului;

| (f) | statul membru dispune de un plan documentat cu etape detaliate pentru a pune în funcțiune, până în 2050, o instalație de depozitare definitivă a deșeurilor radioactive de înaltă activitate, care să descrie toate elementele următoare:






  (i) | conceptele sau planurile și soluțiile tehnice pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, de la generare la depozitarea definitivă; |
| --- | --- | --- |

(f)

statul membru dispune de un plan documentat cu etape detaliate pentru a pune în funcțiune, până în 2050, o instalație de depozitare definitivă a deșeurilor radioactive de înaltă activitate, care să descrie toate elementele următoare:

(i)

conceptele sau planurile și soluțiile tehnice pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, de la generare la depozitarea definitivă;

| (ii) | conceptele sau planurile pentru perioada ulterioară încheierii ciclului de viață a unei instalații de depozitare definitivă, inclusiv pentru perioada în care se mențin controale adecvate, precum și mijloacele care urmează a fi utilizate pentru a stoca informațiile despre instalația respectivă pe termen lung; |
| --- | --- |

(ii)

conceptele sau planurile pentru perioada ulterioară încheierii ciclului de viață a unei instalații de depozitare definitivă, inclusiv pentru perioada în care se mențin controale adecvate, precum și mijloacele care urmează a fi utilizate pentru a stoca informațiile despre instalația respectivă pe termen lung;

| (iii) | responsabilitățile pentru punerea în aplicare a planului și indicatorii-cheie de performanță pentru monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare; |
| --- | --- |

(iii)

responsabilitățile pentru punerea în aplicare a planului și indicatorii-cheie de performanță pentru monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare;

| (iv) | evaluări ale costurilor și scheme de finanțare. |
| --- | --- |

(iv)

evaluări ale costurilor și scheme de finanțare.

În sensul literei (f), statele membre pot utiliza planurile elaborate în cadrul programului național prevăzut la articolele 11 și 12 din Directiva 2011/70/Euratom.

| 2. | Proiectul aplică pe deplin cea mai bună tehnologie disponibilă și, începând din 2025, utilizează combustibil rezistent la accidente. Tehnologia este certificată și aprobată de autoritatea națională de reglementare în domeniul siguranței. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proiectul a fost notificat Comisiei în conformitate cu articolul 41 din Tratatul Euratom sau cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul nr. 2587/1999 al Consiliului, în cazul în care oricare dintre aceste dispoziții este aplicabilă, Comisia și-a dat avizul în conformitate cu articolul 43 din Tratatul Euratom și s-au abordat în mod satisfăcător toate aspectele semnalate în aviz relevante pentru aplicarea articolului 10 alineatul (2) și a articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, precum și criteriile tehnice de examinare prevăzute în prezenta secțiune. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Statul membru în cauză s-a angajat să raporteze Comisiei, la fiecare cinci ani, pentru fiecare proiect, toate elementele următoare:






  (a) | caracterul adecvat al resurselor acumulate menționate la punctul 1 litera (c); |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

caracterul adecvat al resurselor acumulate menționate la punctul 1 litera (c);

| (b) | progresele efective înregistrate în punerea în aplicare a planului menționat la punctul 1 litera (f). |
| --- | --- |

(b)

progresele efective înregistrate în punerea în aplicare a planului menționat la punctul 1 litera (f).

Pe baza rapoartelor, Comisia revizuiește caracterul adecvat al resurselor acumulate în fondul pentru gestionarea deșeurilor radioactive și în fondul pentru dezafectare nucleară menționate la punctul 1 litera (c) și progresele înregistrate în punerea în aplicare a planului documentat menționat la punctul 1 litera (f) și poate adresa un aviz statului membru în cauză.

| 5. | Începând din 2025 și cel puțin o dată la 10 ani, Comisia revizuiește parametrii tehnici care corespund celor mai bune tehnologii disponibile, pe baza evaluării efectuate de Grupul european de reglementare pentru siguranța nucleară („ENSREG”). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Activitatea respectă actele legislative naționale de transpunere a legislației menționate la punctul 1 literele (a) și (b), inclusiv în ceea ce privește evaluarea, în special prin teste de rezistență, a rezistenței centralelor nucleare situate pe teritoriul Uniunii împotriva pericolelor naturale extreme, inclusiv a cutremurelor. În consecință, activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care operatorul unei instalații nucleare:






  (a) | a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (b) | a luat măsuri de protecția în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [Articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- |

(b)

a luat măsuri de protecția în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [Articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (c) | a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, cu ocazia solicitării de către operatorul în cauză a unei autorizații de construire sau de operare a unei instalații nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]. |
| --- | --- |

(c)

a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, cu ocazia solicitării de către operatorul în cauză a unei autorizații de construire sau de operare a unei instalații nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom].

| 7. | Activitatea îndeplinește cerințele Directivei 2009/71/Euratom, pe baza celor mai recente orientări internaționale ale AIEA și ale WENRA, contribuind la creșterea rezistenței și a capacității centralelor nucleare noi și a celor existente de a face față riscurilor naturale extreme, inclusiv inundațiilor și condițiilor meteorologice extreme. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Deșeurile radioactive menționate la punctul 1 literele (e) și (f) se depozitează definitiv în statul membru în care au fost generate, cu excepția cazului în care există un acord între statul membru vizat și statul membru de destinație, astfel cum se prevede în Directiva 2011/70/Euratom. În cazul respectiv, statul membru de destinație dispune de programe de gestionare și depozitare definitivă a deșeurilor radioactive și de o instalație adecvată de depozitare definitivă aflată în funcțiune care îndeplinește cerințele Directivei 2011/70/Euratom.






  Criterii suplimentare referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice |
| --- | --- |
| Activitatea produce energie electrică folosind energia nucleară. Emisiile de gaze cu efect de seră (GES) generate pe durata ciclului de viață de producția de energie electrică din energie nucleară se situează sub pragul de 100 g CO2e/kWh.
  Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează utilizând Recomandarea 2013/179/UE sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.
  Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă. |
| Criterii suplimentare aferente principiului „de a nu aduce prejudicii semnificative” |
| (2) | Adaptarea la schimbările climatice |

8.

Criterii suplimentare referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice

Activitatea produce energie electrică folosind energia nucleară. Emisiile de gaze cu efect de seră (GES) generate pe durata ciclului de viață de producția de energie electrică din energie nucleară se situează sub pragul de 100 g CO2e/kWh.

Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează utilizând Recomandarea 2013/179/UE sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.

Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă.

Criterii suplimentare aferente principiului „de a nu aduce prejudicii semnificative”

(2)

Adaptarea la schimbările climatice

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele A la prezenta anexă.

Activitatea îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 6 litera (b), la articolul 8b alineatul (1) litera (a) și la articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom.

Activitatea îndeplinește cerințele Directivei 2009/71/Euratom puse în aplicare în conformitate cu orientările internaționale ale AIEA și WENRA în ceea ce privește pericolele naturale extreme, inclusiv inundațiile și condițiile meteorologice extreme.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

Riscurile de degradare a mediului legate de menținerea calității apei și de evitarea stresului hidric sunt identificate și abordate, în conformitate cu un plan de gestionare a utilizării și protecției apei, elaborat în consultare cu părțile interesate în cauză.

Pentru a limita anomaliile termice legate de evacuarea căldurii reziduale, operatorii de centrale nucleare situate în zone necostiere care utilizează răcirea umedă cu o singură trecere prin extragerea de apă dintr-un râu sau dintr-un lac controlează:

| (a) | temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și |
| --- | --- |

(a)

temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și

| (b) | diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor. |
| --- | --- |

(b)

diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor.

Controlul temperaturii se realizează în conformitate cu condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile respective, după caz, sau cu valorile-prag în conformitate cu dreptul Uniunii.

Activitatea respectă standardele Industry Foundation Classes (IFC).

Activitățile nucleare se desfășoară în conformitate cu cerințele privind apa destinată consumului uman prevăzute de Directiva 2000/60/CE și de Directiva 2013/51/Euratom de stabilire a unor cerințe de protecție a sănătății populației în ceea ce privește substanțele radioactive din apa destinată consumului uman.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

Există un plan de gestionare atât a deșeurilor neradioactive, cât și a celor radioactive care asigură reutilizarea sau reciclarea maximă a acestor deșeuri la sfârșitul ciclului de viață, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, inclusiv prin acorduri contractuale cu parteneri care se ocupă de gestionarea deșeurilor, prin reflectarea în proiecții financiare sau prin documentația oficială a proiectului.

Pe durata exploatării și dezafectării, cantitatea de deșeuri radioactive este redusă la minimum, iar cantitatea de materiale exceptate de la control este maximizată în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu respectarea cerințelor de protecție împotriva radiațiilor prevăzute în Directiva 2013/59/Euratom.

Există o schemă de finanțare adecvată pentru toate activitățile de dezafectare și pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, cu respectarea Directivei 2011/70/Euratom și a Recomandării 2006/851/Euratom.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Elementele relevante din prezenta secțiune sunt abordate în rapoartele transmise de statele membre Comisiei în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2011/70/Euratom.

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă.

Emisiile neradioactive se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari. Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul centralelor nucleare cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

Evacuările radioactive în aer, în corpurile de apă și în pământ (sol) respectă condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile respective, după caz, sau valorile-prag naționale conforme cu Directiva 2013/51/Euratom și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Combustibilul uzat și deșeurile radioactive sunt gestionate în condiții de siguranță și în mod responsabil, în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Se pune la dispoziția proiectului o capacitate adecvată de depozitare intermediară și există planuri naționale de depozitare definitivă pentru a reduce la minimum durata depozitării intermediare, în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom, care consideră că depozitarea intermediară a deșeurilor radioactive, inclusiv depozitarea pe termen lung, reprezintă o soluție temporară, dar nu este o alternativă la depozitarea definitivă.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Pentru siturile/operațiunile situate în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestor zone și care pot avea un efect semnificativ asupra zonelor sensibile din punctul de vedere al biodiversității (inclusiv rețeaua Natura 2000 de zone protejate, siturile care fac parte din patrimoniul mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate), a fost efectuată o evaluare corespunzătoare, după caz, și pe baza concluziilor acesteia sunt puse în aplicare măsurile de atenuare necesare.

Siturile/operațiunile nu trebuie să dăuneze stării de conservare a niciunuia dintre habitatele sau speciile prezente în zonele protejate.

4.28.   Producerea de energie electrică din energie nucleară în instalațiile existente

Descrierea activității

Modificarea instalațiilor nucleare existente în scopul prelungirii, autorizată de autoritățile competente ale statelor membre până în 2040 în conformitate cu legislația națională aplicabilă, a duratei de funcționare aferente operării în condiții de siguranță a instalațiilor nucleare care produc energie electrică sau termică din energie nucleară („centrale nucleare”).

Activitatea din această categorie se clasifică la codurile NACE D35.11 și F42.22, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

O activitate economică din această categorie este o activitate menționată la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, în cazul în care îndeplinește toate criteriile tehnice de examinare stabilite în prezenta secțiune.

Criteriile tehnice de examinare

| Criterii generale referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice și la criteriile aferente principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”. |
| --- |

Criterii generale referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice și la criteriile aferente principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”.

| 1. | Proiectul legat de activitatea economică („proiectul”) este situat într-un stat membru care respectă toate cerințele următoare:






  (a) | statul membru a transpus integral Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului și Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

statul membru a transpus integral Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului și Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului;

| (b) | statul membru respectă Tratatul Euratom și legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2009/71/Euratom, Directiva 2011/70/Euratom și Directiva 2013/59/Euratom, precum și legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE și Directiva 2000/60/CE; |
| --- | --- |

(b)

statul membru respectă Tratatul Euratom și legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2009/71/Euratom, Directiva 2011/70/Euratom și Directiva 2013/59/Euratom, precum și legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE și Directiva 2000/60/CE;

| (c) | statul membru dispune, de la data aprobării proiectului, de un fond pentru gestionarea deșeurilor radioactive și de un fond pentru dezafectarea nucleară care pot fi combinate; |
| --- | --- |

(c)

statul membru dispune, de la data aprobării proiectului, de un fond pentru gestionarea deșeurilor radioactive și de un fond pentru dezafectarea nucleară care pot fi combinate;

| (d) | statul membru a demonstrat că, la sfârșitul duratei de viață utilă estimate a centralei nucleare, va dispune de resurse corespunzătoare costului estimat al gestionării deșeurilor radioactive și al dezafectării, în conformitate cu Recomandarea 2006/851/Euratom; |
| --- | --- |

(d)

statul membru a demonstrat că, la sfârșitul duratei de viață utilă estimate a centralei nucleare, va dispune de resurse corespunzătoare costului estimat al gestionării deșeurilor radioactive și al dezafectării, în conformitate cu Recomandarea 2006/851/Euratom;

| (e) | statul membru dispune de instalații operaționale de depozitare definitivă pentru toate deșeurile radioactive de activitate foarte joasă, joasă și medie, notificate Comisiei în temeiul articolului 41 din Tratatul Euratom sau al articolului 1 alineatul (4) din Regulamentul nr. 2587/1999 al Consiliului și incluse în programul național actualizat în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului; |
| --- | --- |

(e)

statul membru dispune de instalații operaționale de depozitare definitivă pentru toate deșeurile radioactive de activitate foarte joasă, joasă și medie, notificate Comisiei în temeiul articolului 41 din Tratatul Euratom sau al articolului 1 alineatul (4) din Regulamentul nr. 2587/1999 al Consiliului și incluse în programul național actualizat în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului;

| (f) | pentru proiectele autorizate după 2025, statul membru dispune de un plan documentat cu etape detaliate pentru a pune în funcțiune, până în 2050, o instalație de depozitare definitivă a deșeurilor radioactive de înaltă activitate, care să descrie toate elementele următoare:






  (i) | conceptele sau planurile și soluțiile tehnice pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, de la generare la depozitarea definitivă; |
| --- | --- | --- |

(f)

pentru proiectele autorizate după 2025, statul membru dispune de un plan documentat cu etape detaliate pentru a pune în funcțiune, până în 2050, o instalație de depozitare definitivă a deșeurilor radioactive de înaltă activitate, care să descrie toate elementele următoare:

(i)

conceptele sau planurile și soluțiile tehnice pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, de la generare la depozitarea definitivă;

| (ii) | conceptele sau planurile pentru perioada ulterioară încheierii ciclului de viață a unei instalații de depozitare definitivă, inclusiv pentru perioada în care se mențin controale adecvate, precum și mijloacele care urmează a fi utilizate pentru a stoca informațiile despre instalația respectivă pe termen lung; |
| --- | --- |

(ii)

conceptele sau planurile pentru perioada ulterioară încheierii ciclului de viață a unei instalații de depozitare definitivă, inclusiv pentru perioada în care se mențin controale adecvate, precum și mijloacele care urmează a fi utilizate pentru a stoca informațiile despre instalația respectivă pe termen lung;

| (iii) | responsabilitățile pentru punerea în aplicare a planului și indicatorii-cheie de performanță pentru monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare; |
| --- | --- |

(iii)

responsabilitățile pentru punerea în aplicare a planului și indicatorii-cheie de performanță pentru monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare;

| (iv) | evaluări ale costurilor și scheme de finanțare. |
| --- | --- |

(iv)

evaluări ale costurilor și scheme de finanțare.

În sensul literei (f), statele membre pot utiliza planurile elaborate în cadrul programului național prevăzut la articolele 11 și 12 din Directiva 2011/70/Euratom.

| 2. | Proiectul modernizat implementează orice îmbunătățire rezonabil din punct de vedere practic în materie de securitate și, începând din 2025, utilizează combustibil rezistent la accidente. Tehnologia este certificată și aprobată de autoritatea națională de reglementare în domeniul siguranței. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proiectul a fost notificat Comisiei în conformitate cu articolul 41 din Tratatul Euratom sau cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul nr. 2587/1999 al Consiliului, în cazul în care oricare dintre aceste dispoziții este aplicabilă, Comisia și-a dat avizul în conformitate cu articolul 43 din Tratatul Euratom și s-au abordat în mod satisfăcător toate aspectele semnalate în aviz relevante pentru aplicarea articolului 10 alineatul (2) și a articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, precum și criteriile tehnice de examinare prevăzute în prezenta secțiune. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Statul membru în cauză s-a angajat să raporteze Comisiei, la fiecare cinci ani, pentru fiecare proiect, toate elementele următoare:






  (a) | caracterul adecvat al resurselor acumulate menționate la punctul 1 litera (c); |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

caracterul adecvat al resurselor acumulate menționate la punctul 1 litera (c);

| (b) | progresele efective înregistrate în punerea în aplicare a planului menționat la punctul 1 litera (f). |
| --- | --- |

(b)

progresele efective înregistrate în punerea în aplicare a planului menționat la punctul 1 litera (f).

Pe baza rapoartelor, Comisia revizuiește caracterul adecvat al resurselor acumulate în fondul pentru gestionarea deșeurilor radioactive și în fondul pentru dezafectare nucleară menționate la punctul 1 litera (c) și progresele înregistrate în punerea în aplicare a planului documentat menționat la punctul 1 litera (f) și poate adresa un aviz statului membru în cauză.

| 5. | Activitatea respectă actele legislative naționale de transpunere a legislației menționate la punctul 1 literele (a) și (b), inclusiv în ceea ce privește evaluarea, în special prin teste de rezistență, a rezistenței centralelor nucleare din Uniune împotriva pericolelor naturale extreme, inclusiv a cutremurelor. În consecință, activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care operatorul unei instalații nucleare:






  (a) | a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (b) | a luat măsuri de protecție în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- |

(b)

a luat măsuri de protecție în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (c) | a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, cu ocazia solicitării de către operatorul în cauză a unei autorizații de construire sau de operare a unei instalații nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]. |
| --- | --- |

(c)

a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, cu ocazia solicitării de către operatorul în cauză a unei autorizații de construire sau de operare a unei instalații nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom].

| 6. | Activitatea îndeplinește cerințele Directivei 2009/71/Euratom, pe baza celor mai recente orientări internaționale ale AIEA și ale WENRA, contribuind la creșterea rezistenței și a capacității centralelor nucleare noi și a celor existente de a face față riscurilor naturale extreme, inclusiv inundațiilor și condițiilor meteorologice extreme. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Deșeurile radioactive menționate la punctul 1 literele (e) și (f) se depozitează definitiv în statul membru în care au fost generate, cu excepția cazului în care există un acord între statul membru vizat și statul membru de destinație, astfel cum se prevede în Directiva 2011/70/Euratom. În cazul respectiv, statul membru de destinație dispune de programe de gestionare și depozitare definitivă a deșeurilor radioactive și de o instalație adecvată de depozitare definitivă aflată în funcțiune care îndeplinește cerințele Directivei 2011/70/Euratom.






  Criterii suplimentare referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice |
| --- | --- |
| Activitatea produce energie electrică folosind energia nucleară. Emisiile de gaze cu efect de seră (GES) generate pe durata ciclului de viață de producția de energie electrică din energie nucleară se situează sub pragul de 100 g CO2e/kWh.
  Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează utilizând Recomandarea 2013/179/UE sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.
  Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă. |
| Criterii suplimentare aferente principiului „de a nu aduce prejudicii semnificative” |
| (2) | Adaptarea la schimbările climatice |

7.

Criterii suplimentare referitoare la contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice

Activitatea produce energie electrică folosind energia nucleară. Emisiile de gaze cu efect de seră (GES) generate pe durata ciclului de viață de producția de energie electrică din energie nucleară se situează sub pragul de 100 g CO2e/kWh.

Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează utilizând Recomandarea 2013/179/UE sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.

Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă.

Criterii suplimentare aferente principiului „de a nu aduce prejudicii semnificative”

(2)

Adaptarea la schimbările climatice

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele A la prezenta anexă.

Activitatea îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 6 litera (b), la articolul 8b alineatul (1) litera (a) și la articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom.

Activitatea îndeplinește cerințele Directivei 2009/71/Euratom puse în aplicare în conformitate cu orientările internaționale ale AIEA și WENRA în ceea ce privește pericolele naturale extreme, inclusiv inundațiile și condițiile meteorologice extreme.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

Riscurile de degradare a mediului legate de menținerea calității apei și de evitarea stresului hidric sunt identificate și abordate, în conformitate cu un plan de gestionare a utilizării și protecției apei, elaborat în consultare cu părțile interesate în cauză.

Pentru a limita anomaliile termice legate de evacuarea căldurii reziduale, operatorii de centrale nucleare situate în zone necostiere care utilizează răcirea umedă cu o singură trecere prin extragerea de apă dintr-un râu sau dintr-un lac controlează:

| (a) | temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și |
| --- | --- |

(a)

temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și

| (b) | diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor. |
| --- | --- |

(b)

diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor.

Controlul temperaturii se realizează în conformitate cu condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile respective, după caz, sau cu valorile-prag în conformitate cu dreptul Uniunii.

Activitatea respectă standardele Industry Foundation Classes (IFC).

Activitățile nucleare se desfășoară în conformitate cu cerințele privind apa destinată consumului uman prevăzute de Directiva 2000/60/CE și de Directiva 2013/51/Euratom de stabilire a unor cerințe de protecție a sănătății populației în ceea ce privește substanțele radioactive din apa destinată consumului uman.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

Există un plan de gestionare atât a deșeurilor neradioactive, cât și a celor radioactive care asigură reutilizarea sau reciclarea maximă a acestor deșeuri la sfârșitul ciclului de viață, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, inclusiv prin acorduri contractuale cu parteneri care se ocupă de gestionarea deșeurilor, prin reflectarea în proiecții financiare sau prin documentația oficială a proiectului.

Pe durata exploatării și dezafectării, cantitatea de deșeuri radioactive este redusă la minimum, iar cantitatea de materiale exceptate de la control este maximizată în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu respectarea cerințelor de protecție împotriva radiațiilor prevăzute în Directiva 2013/59/Euratom.

Există o schemă de finanțare adecvată pentru toate activitățile de dezafectare și pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, cu respectarea Directivei 2011/70/Euratom și a Recomandării 2006/851/Euratom.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Elementele relevante din prezenta secțiune sunt abordate în rapoartele transmise de statele membre Comisiei în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2011/70/Euratom.

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă.

Emisiile neradioactive se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari. Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul centralelor nucleare cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

Evacuările radioactive în aer, în corpurile de apă și în pământ (sol) respectă condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile respective, după caz, sau valorile-prag naționale conforme cu Directiva 2013/51/Euratom și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Combustibilul uzat și deșeurile radioactive sunt gestionate în condiții de siguranță și în mod responsabil, în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Se pune la dispoziția proiectului o capacitate adecvată de depozitare intermediară și există planuri naționale de depozitare definitivă pentru a reduce la minimum durata depozitării intermediare, în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom, care consideră că depozitarea intermediară a deșeurilor radioactive, inclusiv depozitarea pe termen lung, reprezintă o soluție temporară, dar nu este o alternativă la depozitarea definitivă.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Pentru siturile/operațiunile situate în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestor zone și care pot avea un efect semnificativ asupra zonelor sensibile din punctul de vedere al biodiversității (inclusiv rețeaua Natura 2000 de zone protejate, siturile care fac parte din patrimoniul mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate), a fost efectuată o evaluare corespunzătoare, după caz, și pe baza concluziilor acesteia sunt puse în aplicare măsurile de atenuare necesare.

Siturile/operațiunile nu trebuie să dăuneze stării de conservare a niciunuia dintre habitatele sau speciile prezente în zonele protejate.

4.29.   Producerea de energie electrică din combustibili gazoși fosili

Descrierea activității

Construirea sau exploatarea instalațiilor de producere a energiei electrice care produc energie electrică prin utilizarea de combustibili gazoși fosili. Această activitate nu include producerea de energie electrică din combustibili gazoși și lichizi nefosili din surse regenerabile, menționată în secțiunea 4.7 din prezenta anexă, și nici din biogaz și biocombustibili lichizi, menționată în secțiunea 4.8 din prezenta anexă.

Activitățile economice din această categorie ar putea fi asociate cu mai multe coduri NACE, în special D35.11 și F42.22, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

O activitate economică din această categorie este o activitate de tranziție, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, în cazul în care îndeplinește criteriile tehnice de examinare stabilite în prezenta secțiune.

Criteriile tehnice de examinare

| Contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice |
| --- |
| 1. | Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:






  (a) | Emisiile de GES generate pe durata ciclului de viață de producția de energie electrică obținută prin utilizarea de combustibili gazoși fosili sunt mai mici de 100 g CO2e/kWh.
  Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează pe baza unor date specifice proiectului, dacă acestea sunt disponibile, utilizând Recomandarea 2013/179/UE sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.
  Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă.
  În cazul în care instalațiile prevăd orice formă de reducere a emisiilor, inclusiv captarea carbonului sau utilizarea de gaze din surse regenerabile sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon, respectiva activitate de reducere a emisiilor este conformă cu criteriile stabilite în secțiunea relevantă din prezenta anexă, după caz.
  În cazul în care CO2 care altfel ar fi emis prin procesul de generare a energiei electrice este captat în scopul stocării subterane, acesta este transportat și stocat în subteran, în conformitate cu criteriile tehnice de examinare stabilite în secțiunile 5.11 și 5.12 din prezenta anexă. |

Contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice

1.

Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:

(a)

Emisiile de GES generate pe durata ciclului de viață de producția de energie electrică obținută prin utilizarea de combustibili gazoși fosili sunt mai mici de 100 g CO2e/kWh.

Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează pe baza unor date specifice proiectului, dacă acestea sunt disponibile, utilizând Recomandarea 2013/179/UE sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.

Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă.

În cazul în care instalațiile prevăd orice formă de reducere a emisiilor, inclusiv captarea carbonului sau utilizarea de gaze din surse regenerabile sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon, respectiva activitate de reducere a emisiilor este conformă cu criteriile stabilite în secțiunea relevantă din prezenta anexă, după caz.

În cazul în care CO2 care altfel ar fi emis prin procesul de generare a energiei electrice este captat în scopul stocării subterane, acesta este transportat și stocat în subteran, în conformitate cu criteriile tehnice de examinare stabilite în secțiunile 5.11 și 5.12 din prezenta anexă.

| (b) | instalațiile pentru care se acordă autorizația de construire până la 31 decembrie 2030 îndeplinesc toate condițiile următoare:






  (i) | emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh de energie produsă sau emisiile directe anuale de GES ale activității nu depășesc o medie de 550 kgCO2e/kW din capacitatea instalației pe o perioadă de 20 de ani; |
| --- | --- | --- |

(b)

instalațiile pentru care se acordă autorizația de construire până la 31 decembrie 2030 îndeplinesc toate condițiile următoare:

(i)

emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh de energie produsă sau emisiile directe anuale de GES ale activității nu depășesc o medie de 550 kgCO2e/kW din capacitatea instalației pe o perioadă de 20 de ani;

| (ii) | energia care urmează să fie înlocuită nu poate fi produsă din surse regenerabile de energie, pe baza unei evaluări comparative cu alternativa regenerabilă cea mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și fezabilă din punct de vedere tehnic pentru aceeași capacitate identificată; rezultatul acestei evaluări comparative se publică și face obiectul unei consultări a părților interesate; |
| --- | --- |

(ii)

energia care urmează să fie înlocuită nu poate fi produsă din surse regenerabile de energie, pe baza unei evaluări comparative cu alternativa regenerabilă cea mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și fezabilă din punct de vedere tehnic pentru aceeași capacitate identificată; rezultatul acestei evaluări comparative se publică și face obiectul unei consultări a părților interesate;

| (iii) | activitatea înlocuiește o activitate existentă de producere a energiei electrice cu emisii ridicate care utilizează combustibili fosili solizi sau lichizi; |
| --- | --- |

(iii)

activitatea înlocuiește o activitate existentă de producere a energiei electrice cu emisii ridicate care utilizează combustibili fosili solizi sau lichizi;

| (iv) | capacitatea de producție nou-instalată nu depășește capacitatea instalației înlocuite cu mai mult de 15 %; |
| --- | --- |

(iv)

capacitatea de producție nou-instalată nu depășește capacitatea instalației înlocuite cu mai mult de 15 %;

| (v) | instalația este proiectată și construită în vederea utilizării de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon, iar trecerea la utilizarea exclusivă de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon are loc până la 31 decembrie 2035, în conformitate cu un angajament și un plan verificabil aprobate de organul de conducere al întreprinderii; |
| --- | --- |

(v)

instalația este proiectată și construită în vederea utilizării de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon, iar trecerea la utilizarea exclusivă de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon are loc până la 31 decembrie 2035, în conformitate cu un angajament și un plan verificabil aprobate de organul de conducere al întreprinderii;

| (vi) | înlocuirea conduce la reducerea cu cel puțin 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata de viață a capacității de producție nou-instalate; |
| --- | --- |

(vi)

înlocuirea conduce la reducerea cu cel puțin 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră pe durata de viață a capacității de producție nou-instalate;

| (vii) | în cazul în care activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care se utilizează cărbune pentru producerea de energie, statul membru respectiv s-a angajat să elimine treptat producția de energie din cărbune și a raportat acest angajament în planul său național integrat privind energia și clima menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (*8) sau într-un alt instrument. |
| --- | --- |

(vii)

în cazul în care activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care se utilizează cărbune pentru producerea de energie, statul membru respectiv s-a angajat să elimine treptat producția de energie din cărbune și a raportat acest angajament în planul său național integrat privind energia și clima menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (*8) sau într-un alt instrument.

Respectarea criteriilor menționate la punctul 1 litera (b) este verificată de o parte terță independentă. Verificatorul terț independent dispune de resursele și cunoștințele de specialitate necesare pentru efectuarea acestei verificări. Verificatorul terț independent nu poate să aibă niciun conflict de interese cu proprietarul sau cu finanțatorul și nu poate participa la dezvoltarea sau exploatarea activității. Verificatorul terț independent efectuează cu diligență verificarea conformității cu criteriile tehnice de examinare. În special, partea terță independentă publică și transmite anual Comisiei un raport prin care:

| (a) | certifică nivelul emisiilor directe de GES menționat la punctul 1 litera (b) subpunctul (i); |
| --- | --- |

(a)

certifică nivelul emisiilor directe de GES menționat la punctul 1 litera (b) subpunctul (i);

| (b) | dacă este cazul, evaluează măsura în care emisiile anuale directe de GES ale activității se află pe o traiectorie credibilă pentru a respecta pragul mediu pe o perioadă de 20 ani menționat la punctul 1 litera (b) subpunctul (i); |
| --- | --- |

(b)

dacă este cazul, evaluează măsura în care emisiile anuale directe de GES ale activității se află pe o traiectorie credibilă pentru a respecta pragul mediu pe o perioadă de 20 ani menționat la punctul 1 litera (b) subpunctul (i);

| (c) | evaluează măsura în care activitatea se află pe o traiectorie credibilă pentru a respecta punctul 1 litera (b) subpunctul (v). |
| --- | --- |

(c)

evaluează măsura în care activitatea se află pe o traiectorie credibilă pentru a respecta punctul 1 litera (b) subpunctul (v).

Atunci când efectuează evaluarea menționată la punctul 1 litera (b), verificatorul terț independent ia în considerare în special emisiile anuale directe de GES planificate pentru fiecare an al traiectoriei, emisiile anuale directe de GES produse, orele de funcționare planificate și realizate și utilizarea planificată și realizată a gazelor din surse regenerabile sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

Pe baza rapoartelor care i-au fost transmise, Comisia poate adresa un aviz operatorilor relevanți. Comisia ține seama de aceste rapoarte atunci când efectuează revizuirea menționată la articolul 19 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2020/852.

| 2. | Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:






  (a) | în etapa de construire, se instalează echipamente de măsurare pentru monitorizarea emisiilor fizice, cum ar fi cele provenite din scurgerile de metan, sau se introduce un program de detectare și reparare a scurgerilor; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:

(a)

în etapa de construire, se instalează echipamente de măsurare pentru monitorizarea emisiilor fizice, cum ar fi cele provenite din scurgerile de metan, sau se introduce un program de detectare și reparare a scurgerilor;

| (b) | în timpul exploatării, se raportează măsurarea fizică a emisiilor și se elimină scurgerile. |
| --- | --- |

(b)

în timpul exploatării, se raportează măsurarea fizică a emisiilor și se elimină scurgerile.

| 3. | În cazul în care activitatea utilizează un amestec de combustibili gazoși fosili cu biocombustibili gazoși sau lichizi, biomasa agricolă utilizată pentru producția de biocombustibili respectă criteriile stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(5) din Directiva (UE) 2018/2001, iar biomasa forestieră respectă criteriile stabilite la articolul 29 alineatele (6) și (7) din directiva respectivă. |
| --- | --- |

3.

În cazul în care activitatea utilizează un amestec de combustibili gazoși fosili cu biocombustibili gazoși sau lichizi, biomasa agricolă utilizată pentru producția de biocombustibili respectă criteriile stabilite la articolul 29 alineatele (2)-(5) din Directiva (UE) 2018/2001, iar biomasa forestieră respectă criteriile stabilite la articolul 29 alineatele (6) și (7) din directiva respectivă.

Principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”

| (2) | Adaptarea la schimbările climatice |
| --- | --- |

(2)

Adaptarea la schimbările climatice

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele A la prezenta anexă.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

N/A

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă.

Emisiile se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în cele mai recente concluzii relevante privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT), inclusiv în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, sau sunt inferioare acestor niveluri.

Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul instalațiilor de ardere cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.

4.30.   Cogenerarea de înaltă eficiență a energiei termice pentru încălzire/răcire și a energiei electrice pe bază de combustibili fosili gazoși;

Descrierea activității

Construirea, recondiționarea și exploatarea de instalații care combină producerea energiei termice pentru încălzire/răcire și a energiei electrice folosind combustibili fosili gazoși. Această activitate nu include cogenerarea de înaltă eficiență a energiei termice pentru încălzire/răcire și a energiei electrice prin utilizarea exclusivă a combustibililor gazoși și lichizi nefosili din surse regenerabile, menționată în secțiunea 4.19 din prezenta anexă, și nici din biogaz și biocombustibili lichizi, menționată în secțiunea 4.20 din prezenta anexă.

Activitățile economice din această categorie ar putea fi asociate cu codurile NACE D35.11 și D35.30, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

O activitate economică din această categorie este o activitate de tranziție, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, în cazul în care îndeplinește criteriile tehnice de examinare stabilite în prezenta secțiune.

Criteriile tehnice de examinare

| Contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice |
| --- |
| 1. | Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:






  (a) | Emisiile de GES pe durata ciclului de viață generate de cogenerarea de energie termică pentru încălzire/răcire și de energie electrică din combustibili gazoși sunt mai mici de 100 g CO2e pe 1 kWh de energie produsă prin cogenerare.
  Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează pe baza unor date specifice proiectului, dacă acestea sunt disponibile, utilizând Recomandarea 2013/179/UE sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.
  Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă.
  În cazul în care instalațiile prevăd orice formă de reducere a emisiilor, inclusiv captarea carbonului sau utilizarea combustibililor decarbonizați, respectiva activitate de reducere a emisiilor este conformă cu secțiunile relevante din prezenta anexă, după caz. În cazul în care CO2 emis prin producerea de energie electrică este captat, acest CO2 trebuie să respecte limita emisiilor stabilită la punctul 1 din prezenta secțiune și este transportat și stocat în subteran într-un mod care îndeplinește criteriile tehnice de examinare pentru transportul de CO2 și stocarea CO2 stabilite în secțiunile 5.11 și, respectiv, 5.12 din prezenta anexă. |

Contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice

1.

Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:

(a)

Emisiile de GES pe durata ciclului de viață generate de cogenerarea de energie termică pentru încălzire/răcire și de energie electrică din combustibili gazoși sunt mai mici de 100 g CO2e pe 1 kWh de energie produsă prin cogenerare.

Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează pe baza unor date specifice proiectului, dacă acestea sunt disponibile, utilizând Recomandarea 2013/179/UE sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.

Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă.

În cazul în care instalațiile prevăd orice formă de reducere a emisiilor, inclusiv captarea carbonului sau utilizarea combustibililor decarbonizați, respectiva activitate de reducere a emisiilor este conformă cu secțiunile relevante din prezenta anexă, după caz. În cazul în care CO2 emis prin producerea de energie electrică este captat, acest CO2 trebuie să respecte limita emisiilor stabilită la punctul 1 din prezenta secțiune și este transportat și stocat în subteran într-un mod care îndeplinește criteriile tehnice de examinare pentru transportul de CO2 și stocarea CO2 stabilite în secțiunile 5.11 și, respectiv, 5.12 din prezenta anexă.

| (b) | instalațiile pentru care se acordă autorizația de construire până la 31 decembrie 2030 îndeplinesc toate condițiile următoare:






  (i) | activitatea realizează economii de energie primară de cel puțin 10 % în comparație cu valorile de referință pentru producția separată de energie termică și de energie electrică; economiile de energie primară se calculează pe baza formulei prevăzute în Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- | --- |

(b)

instalațiile pentru care se acordă autorizația de construire până la 31 decembrie 2030 îndeplinesc toate condițiile următoare:

(i)

activitatea realizează economii de energie primară de cel puțin 10 % în comparație cu valorile de referință pentru producția separată de energie termică și de energie electrică; economiile de energie primară se calculează pe baza formulei prevăzute în Directiva 2012/27/UE;

| (ii) | emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh de energie produsă; |
| --- | --- |

(ii)

emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh de energie produsă;

| (iii) | energia și/sau încălzirea/răcirea care urmează să fie înlocuită nu poate fi produsă din surse regenerabile de energie, pe baza unei evaluări comparative cu alternativa regenerabilă cea mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și fezabilă din punct de vedere tehnic pentru aceeași capacitate identificată; rezultatul acestei evaluări comparative se publică și face obiectul unei consultări a părților interesate; |
| --- | --- |

(iii)

energia și/sau încălzirea/răcirea care urmează să fie înlocuită nu poate fi produsă din surse regenerabile de energie, pe baza unei evaluări comparative cu alternativa regenerabilă cea mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și fezabilă din punct de vedere tehnic pentru aceeași capacitate identificată; rezultatul acestei evaluări comparative se publică și face obiectul unei consultări a părților interesate;

| (iv) | activitatea înlocuiește o activitate existentă care combină producerea de energie termică pentru încălzire/răcire și de energie electrică cu emisii ridicate, o activitate separată de producere de energie termică pentru încălzire/răcire sau o activitate separată de producere de energie electrică care utilizează combustibili fosili solizi sau lichizi; |
| --- | --- |

(iv)

activitatea înlocuiește o activitate existentă care combină producerea de energie termică pentru încălzire/răcire și de energie electrică cu emisii ridicate, o activitate separată de producere de energie termică pentru încălzire/răcire sau o activitate separată de producere de energie electrică care utilizează combustibili fosili solizi sau lichizi;

| (v) | capacitatea de producție nou-instalată nu depășește capacitatea instalației înlocuite; |
| --- | --- |

(v)

capacitatea de producție nou-instalată nu depășește capacitatea instalației înlocuite;

| (vi) | instalația este proiectată și construită în vederea utilizării de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon, iar trecerea la utilizarea exclusivă de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon are loc până la 31 decembrie 2035, în conformitate cu un angajament și un plan verificabil aprobate de organul de conducere al întreprinderii; |
| --- | --- |

(vi)

instalația este proiectată și construită în vederea utilizării de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon, iar trecerea la utilizarea exclusivă de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon are loc până la 31 decembrie 2035, în conformitate cu un angajament și un plan verificabil aprobate de organul de conducere al întreprinderii;

| (vii) | înlocuirea conduce la reducerea cu cel puțin 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră pe kWh de energie produsă; |
| --- | --- |

(vii)

înlocuirea conduce la reducerea cu cel puțin 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră pe kWh de energie produsă;

| (viii) | recondiționarea instalației nu mărește capacitatea de producție a acesteia; |
| --- | --- |

(viii)

recondiționarea instalației nu mărește capacitatea de producție a acesteia;

| (ix) | în cazul în care activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care se utilizează cărbune pentru producerea de energie, statul membru respectiv s-a angajat să elimine treptat producția de energie din cărbune și a raportat acest angajament în planul său național integrat privind energia și clima menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999 sau într-un alt instrument. |
| --- | --- |

(ix)

în cazul în care activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care se utilizează cărbune pentru producerea de energie, statul membru respectiv s-a angajat să elimine treptat producția de energie din cărbune și a raportat acest angajament în planul său național integrat privind energia și clima menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999 sau într-un alt instrument.

Respectarea criteriilor menționate la punctul 1 litera (b) este verificată de o parte terță independentă. Verificatorul terț independent dispune de resursele și cunoștințele de specialitate necesare pentru efectuarea acestei verificări. Verificatorul terț independent nu poate să aibă niciun conflict de interese cu proprietarul sau cu finanțatorul și nu poate participa la dezvoltarea sau exploatarea activității. Verificatorul terț independent efectuează cu diligență verificarea conformității cu criteriile tehnice de examinare. În special, partea terță independentă publică și transmite anual Comisiei un raport prin care:

| (a) | certifică nivelul emisiilor directe de GES menționat la punctul 1 litera (b) subpunctul (ii); |
| --- | --- |

(a)

certifică nivelul emisiilor directe de GES menționat la punctul 1 litera (b) subpunctul (ii);

| (b) | evaluează măsura în care activitatea se află pe o traiectorie credibilă pentru a respecta punctul 1 litera (b) subpunctul (vi). |
| --- | --- |

(b)

evaluează măsura în care activitatea se află pe o traiectorie credibilă pentru a respecta punctul 1 litera (b) subpunctul (vi).

Pe baza rapoartelor care i-au fost transmise, Comisia poate adresa un aviz operatorilor în cauză. Comisia ține seama de aceste rapoarte atunci când efectuează revizuirea menționată la articolul 19 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2020/852.

| 2. | Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:






  (a) | în etapa de construire, se instalează echipamente de măsurare pentru monitorizarea emisiilor fizice, inclusiv a celor generate de scurgerile de metan, sau se introduce un program de detectare și reparare a scurgerilor; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:

(a)

în etapa de construire, se instalează echipamente de măsurare pentru monitorizarea emisiilor fizice, inclusiv a celor generate de scurgerile de metan, sau se introduce un program de detectare și reparare a scurgerilor;

| (b) | în timpul exploatării, se raportează măsurarea fizică a emisiilor de metan și se elimină eventualele scurgeri. |
| --- | --- |

(b)

în timpul exploatării, se raportează măsurarea fizică a emisiilor de metan și se elimină eventualele scurgeri.

Principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”

| (2) | Adaptarea la schimbările climatice |
| --- | --- |

(2)

Adaptarea la schimbările climatice

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele A la prezenta anexă.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

N/A

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă.

Emisiile se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în cele mai recente concluzii relevante privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT), inclusiv în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, sau sunt inferioare acestor niveluri.

Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul instalațiilor de ardere cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.

4.31.   Producerea de energie termică pentru încălzire/răcire din combustibili gazoși fosili într-un sistem eficient de termoficare și răcire centralizată

Descrierea activității

Construirea, recondiționarea și exploatarea de instalații de producere de energie termică pentru încălzire/răcire care utilizează combustibili gazoși fosili și sunt conectate la sisteme eficiente de termoficare și răcire centralizată în sensul articolului 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE. Această activitate nu include producerea de încălzire/răcire într-un sistem eficient de termoficare prin utilizarea exclusivă a combustibililor gazoși și lichizi nefosili din surse regenerabile, menționată în secțiunea 4.23 din prezenta anexă, și nici din biogaz și biocombustibili lichizi, menționată în secțiunea 4.24 din prezenta anexă.

Activitatea este clasificată la codul NACE D35.30, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

O activitate economică din această categorie este o activitate de tranziție, astfel cum se menționează la articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2020/852, în cazul în care îndeplinește criteriile tehnice de examinare stabilite în prezenta secțiune.

Criteriile tehnice de examinare

| Contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice |
| --- |
| 1. | Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:






  (a) | Emisiile de GES pe durata ciclului de viață generate prin producerea de energie termică pentru încălzire/răcire din combustibili gazoși sunt mai mici de 100 g CO2e/kWh. Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează utilizând Recomandarea 2013/179/UE sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.
  Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă.
  În cazul în care instalațiile prevăd orice formă de reducere a emisiilor, inclusiv captarea carbonului sau utilizarea combustibililor decarbonizați, respectiva activitate de reducere a emisiilor este conformă cu secțiunile relevante din prezenta anexă, după caz. În cazul în care CO2 emis prin producerea de energie electrică este captat, acest CO2 trebuie să respecte limita emisiilor stabilită la punctul 1 din prezenta secțiune și este transportat și stocat în subteran într-un mod care îndeplinește criteriile tehnice de examinare pentru transportul de CO2 și stocarea CO2 stabilite în secțiunile 5.11 și, respectiv, 5.12 din prezenta anexă. |

Contribuția substanțială la atenuarea schimbărilor climatice

1.

Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:

(a)

Emisiile de GES pe durata ciclului de viață generate prin producerea de energie termică pentru încălzire/răcire din combustibili gazoși sunt mai mici de 100 g CO2e/kWh. Emisiile de GES pe durata ciclului de viață se calculează utilizând Recomandarea 2013/179/UE sau, ca metodă alternativă, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018.

Emisiile cuantificate de GES pe durata ciclului de viață sunt verificate de o parte terță independentă.

În cazul în care instalațiile prevăd orice formă de reducere a emisiilor, inclusiv captarea carbonului sau utilizarea combustibililor decarbonizați, respectiva activitate de reducere a emisiilor este conformă cu secțiunile relevante din prezenta anexă, după caz. În cazul în care CO2 emis prin producerea de energie electrică este captat, acest CO2 trebuie să respecte limita emisiilor stabilită la punctul 1 din prezenta secțiune și este transportat și stocat în subteran într-un mod care îndeplinește criteriile tehnice de examinare pentru transportul de CO2 și stocarea CO2 stabilite în secțiunile 5.11 și, respectiv, 5.12 din prezenta anexă.

| (b) | instalațiile pentru care se acordă autorizația de construire până la 31 decembrie 2030 îndeplinesc toate condițiile următoare:






  (i) | energia termică generată de activitate este utilizată într-un sistem eficient de termoficare și răcire centralizată, astfel cum este definit în Directiva 2012/27/UE; |
| --- | --- | --- |

(b)

instalațiile pentru care se acordă autorizația de construire până la 31 decembrie 2030 îndeplinesc toate condițiile următoare:

(i)

energia termică generată de activitate este utilizată într-un sistem eficient de termoficare și răcire centralizată, astfel cum este definit în Directiva 2012/27/UE;

| (ii) | emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh de energie produsă; |
| --- | --- |

(ii)

emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh de energie produsă;

| (iii) | încălzirea/răcirea care urmează să fie înlocuită nu poate fi produsă din surse regenerabile de energie, pe baza unei evaluări comparative cu alternativa regenerabilă cea mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și fezabilă din punct de vedere tehnic pentru aceeași capacitate identificată; rezultatul acestei evaluări comparative se publică și face obiectul unei consultări a părților interesate; |
| --- | --- |

(iii)

încălzirea/răcirea care urmează să fie înlocuită nu poate fi produsă din surse regenerabile de energie, pe baza unei evaluări comparative cu alternativa regenerabilă cea mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și fezabilă din punct de vedere tehnic pentru aceeași capacitate identificată; rezultatul acestei evaluări comparative se publică și face obiectul unei consultări a părților interesate;

| (iv) | activitatea înlocuiește o activitate existentă de încălzire/răcire cu emisii ridicate care utilizează combustibili fosili solizi sau lichizi; |
| --- | --- |

(iv)

activitatea înlocuiește o activitate existentă de încălzire/răcire cu emisii ridicate care utilizează combustibili fosili solizi sau lichizi;

| (v) | capacitatea de producție nou-instalată nu depășește capacitatea instalației înlocuite; |
| --- | --- |

(v)

capacitatea de producție nou-instalată nu depășește capacitatea instalației înlocuite;

| (vi) | instalația este proiectată și construită în vederea utilizării de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon, iar trecerea la utilizarea exclusivă de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon are loc până la 31 decembrie 2035, în conformitate cu un angajament și un plan verificabil aprobate de organul de conducere al întreprinderii; |
| --- | --- |

(vi)

instalația este proiectată și construită în vederea utilizării de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon, iar trecerea la utilizarea exclusivă de combustibili gazoși din surse regenerabile și/sau cu emisii scăzute de dioxid de carbon are loc până la 31 decembrie 2035, în conformitate cu un angajament și un plan verificabil aprobate de organul de conducere al întreprinderii;

| (vii) | înlocuirea conduce la reducerea cu cel puțin 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră pe kWh de energie produsă; |
| --- | --- |

(vii)

înlocuirea conduce la reducerea cu cel puțin 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră pe kWh de energie produsă;

| (viii) | recondiționarea instalației nu mărește capacitatea de producție a acesteia; |
| --- | --- |

(viii)

recondiționarea instalației nu mărește capacitatea de producție a acesteia;

| (ix) | în cazul în care activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care se utilizează cărbune pentru producerea de energie, statul membru respectiv s-a angajat să elimine treptat producția de energie din cărbune și a raportat acest angajament în planul său național integrat privind energia și clima menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999 sau într-un alt instrument. |
| --- | --- |

(ix)

în cazul în care activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care se utilizează cărbune pentru producerea de energie, statul membru respectiv s-a angajat să elimine treptat producția de energie din cărbune și a raportat acest angajament în planul său național integrat privind energia și clima menționat la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2018/1999 sau într-un alt instrument.

Respectarea criteriilor menționate la punctul 1 litera (b) este verificată de o parte terță independentă. Verificatorul terț independent dispune de resursele și cunoștințele de specialitate necesare pentru efectuarea acestei verificări. Verificatorul terț independent nu poate să aibă niciun conflict de interese cu proprietarul sau cu finanțatorul și nu poate fi implicat în dezvoltarea sau exploatarea activității. Verificatorul terț independent efectuează cu diligență verificarea conformității cu criteriile tehnice de examinare. În special, partea terță independentă publică și transmite anual Comisiei un raport prin care:

| (a) | certifică nivelul emisiilor directe de GES menționat la punctul 1 litera (b) subpunctul (ii); |
| --- | --- |

(a)

certifică nivelul emisiilor directe de GES menționat la punctul 1 litera (b) subpunctul (ii);

| (b) | evaluează măsura în care activitatea se află pe o traiectorie credibilă pentru a respecta punctul 1 litera (b) subpunctul (vi). |
| --- | --- |

(b)

evaluează măsura în care activitatea se află pe o traiectorie credibilă pentru a respecta punctul 1 litera (b) subpunctul (vi).

Pe baza rapoartelor care i-au fost transmise, Comisia poate adresa un aviz operatorilor în cauză. Comisia ține seama de aceste rapoarte atunci când efectuează revizuirea menționată la articolul 19 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2020/852.

| 2. | Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:






  (a) | în etapa de construire, se instalează echipamente de măsurare pentru monitorizarea emisiilor fizice, cum ar fi scurgerile de metan, sau se introduce un program de detectare și reparare a scurgerilor; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitatea îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:

(a)

în etapa de construire, se instalează echipamente de măsurare pentru monitorizarea emisiilor fizice, cum ar fi scurgerile de metan, sau se introduce un program de detectare și reparare a scurgerilor;

| (b) | în timpul exploatării, se raportează măsurarea fizică a emisiilor de metan și se elimină eventualele scurgeri. |
| --- | --- |

(b)

în timpul exploatării, se raportează măsurarea fizică a emisiilor de metan și se elimină eventualele scurgeri.

Principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”

| (2) | Adaptarea la schimbările climatice |
| --- | --- |

(2)

Adaptarea la schimbările climatice

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele A la prezenta anexă.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

N/A

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă.

Emisiile se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în cele mai recente concluzii relevante privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT), inclusiv în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, sau sunt inferioare acestor niveluri.

Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul instalațiilor de ardere cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.”

---

(*1)  Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară a instalațiilor nucleare (JO L 172, 2.7.2009, p. 18).

*1

(*2)  Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului din 19 iulie 2011 de instituire a unui cadru comunitar pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive (JO L 199, 2.8.2011, p. 48).

*2

(*3)  Directiva 2013/59/Euratom a Consiliului din 5 decembrie 2013 de stabilire a normelor de securitate de bază privind protecția împotriva pericolelor prezentate de expunerea la radiațiile ionizante și de abrogare a Directivelor 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom și 2003/122/Euratom (JO L 13, 17.1.2014, p. 1).

*3

(*4)  Directiva 2011/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (JO L 26, 28.1.2012, p. 1).

*4

(*5)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

*5

(*6)  Recomandarea 2006/851/Euratom a Comisiei din 24 octombrie 2006 privind gestionarea resurselor financiare alocate pentru dezafectarea instalațiilor nucleare, a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive (JO L 330, 28.11.2006, p. 31).

*6

(*7)  Directiva 2013/51/Euratom a Consiliului din 22 octombrie 2013 de stabilire a unor cerințe de protecție a sănătății populației în ceea ce privește substanțele radioactive din apa destinată consumului uman (JO L 296, 7.11.2013, p. 12).

*7

(*8)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).”

*8

---

ANEXA II

În anexa II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 se introduc următoarele secțiuni 4.26, 4.27, 4.28, 4.29, 4.30 și 4.31:

„4.26.   Etapele precomerciale ale tehnologiilor avansate pentru producerea de energie din procese nucleare cu un minimum de deșeuri generate de ciclul combustibilului

Descrierea activității

Cercetare, dezvoltare, demonstrare și implementare a instalațiilor inovatoare de producere a energiei electrice, autorizate de autoritățile competente ale statelor membre în conformitate cu legislația națională aplicabilă, care produc energie din procese nucleare cu un minimum de deșeuri generate de ciclul combustibilului.

Activitatea este clasificată la codurile NACE M72 și M72.1, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

Criteriile tehnice de examinare

| Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice |
| --- |
| 1. | Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă. |

Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice

1.

Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă.

| 2. | Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:






  (a) | etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată; |
| --- | --- | --- |

2.

Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:

(a)

etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată;

| (b) | în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă;

| (c) | o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat. |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat.

Evaluarea riscurilor climatice și a vulnerabilității este proporțională cu dimensiunea activității și cu durata de viață preconizată a acesteia; prin urmare:

| (a) | pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată; |
| --- | --- |

(a)

pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată;

| (b) | pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (1) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore. |
| --- | --- |

(b)

pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (1) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore.

| 3. | Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (2), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (3) sau cu plată. |
| --- | --- |

3.

Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (2), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (3) sau cu plată.

| 4. | Soluțiile de adaptare puse în aplicare:






  (a) | nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice; |
| --- | --- | --- |

4.

Soluțiile de adaptare puse în aplicare:

(a)

nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice;

| (b) | favorizează soluțiile bazate pe natură (4) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (5); |
| --- | --- |

(b)

favorizează soluțiile bazate pe natură (4) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (5);

| (c) | sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național; |
| --- | --- |

(c)

sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național;

| (d) | sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere; |
| --- | --- |

(d)

sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere;

| (e) | în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective. |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective.

| 5. | Activitatea respectă dispozițiile prevăzute în Tratatul Euratom și în legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2013/59/Euratom, Directiva 2009/71/Euratom și Directiva 2011/70/Euratom, precum și în legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE și Directiva 2000/60/CE. |
| --- | --- |

5.

Activitatea respectă dispozițiile prevăzute în Tratatul Euratom și în legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2013/59/Euratom, Directiva 2009/71/Euratom și Directiva 2011/70/Euratom, precum și în legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE și Directiva 2000/60/CE.

| 6. | Activitatea respectă legislația națională care transpune Directiva 2009/71/Euratom, inclusiv în ceea ce privește evaluarea, prin teste de rezistență, a rezistenței centralelor nucleare din Uniune împotriva pericolelor naturale extreme, inclusiv a cutremurelor. În consecință, activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care operatorul unei instalații nucleare:






  (a) | a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- | --- |

6.

Activitatea respectă legislația națională care transpune Directiva 2009/71/Euratom, inclusiv în ceea ce privește evaluarea, prin teste de rezistență, a rezistenței centralelor nucleare din Uniune împotriva pericolelor naturale extreme, inclusiv a cutremurelor. În consecință, activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care operatorul unei instalații nucleare:

(a)

a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (b) | a luat măsuri de protecție în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- |

(b)

a luat măsuri de protecție în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (c) | a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, atunci când operatorul în cauză a solicitat o autorizație de construire sau de operare a unei centrale nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]. |
| --- | --- |

(c)

a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, atunci când operatorul în cauză a solicitat o autorizație de construire sau de operare a unei centrale nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom].

Activitatea îndeplinește cerințele Directivei 2009/71/Euratom, pe baza celor mai recente orientări internaționale ale AIEA și WENRA, contribuind la creșterea rezistenței și a capacității centralelor nucleare noi și a celor existente de a face față riscurilor naturale extreme, inclusiv inundațiilor și condițiilor meteorologice extreme.

Principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative”

| (1) | Atenuarea schimbărilor climatice |
| --- | --- |

(1)

Atenuarea schimbărilor climatice

Emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

Riscurile de degradare a mediului legate de menținerea calității apei și de evitarea stresului hidric sunt identificate și abordate, în conformitate cu un plan de gestionare a utilizării și protecției apei, elaborat în consultare cu părțile interesate în cauză.

Pentru a limita anomaliile termice legate de evacuarea căldurii reziduale, operatorii de centrale nucleare situate în zone necostiere care utilizează răcirea umedă cu o singură trecere prin extragerea de apă dintr-un râu sau dintr-un lac controlează:

| (a) | temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și |
| --- | --- |

(a)

temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și

| (b) | diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor. |
| --- | --- |

(b)

diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor.

Controlul temperaturii este pus în aplicare în conformitate cu condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile specifice, după caz, sau cu valorile-prag în conformitate cu cadrul de reglementare al UE.

Activitatea respectă standardele Industry Foundation Classes (IFC).

Activitățile nucleare se desfășoară în conformitate cu cerințele privind apa destinată consumului uman prevăzute de Directiva 2000/60/CE și de Directiva 2013/51/Euratom de stabilire a unor cerințe de protecție a sănătății populației în ceea ce privește substanțele radioactive din apa destinată consumului uman.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

Există un plan de gestionare atât a deșeurilor neradioactive, cât și a celor radioactive care asigură reutilizarea sau reciclarea maximă a acestor deșeuri la sfârșitul ciclului de viață, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, inclusiv prin acorduri contractuale cu parteneri care se ocupă de gestionarea deșeurilor, prin reflectarea în proiecții financiare sau prin documentația oficială a proiectului.

Pe durata exploatării și dezafectării, cantitatea de deșeuri radioactive este redusă la minimum, iar cantitatea de materiale exceptate de la control este maximizată în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu respectarea cerințelor de protecție împotriva radiațiilor prevăzute în Directiva 2013/59/Euratom.

Există o schemă de finanțare adecvată pentru toate activitățile de dezafectare și pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, cu respectarea Directivei 2011/70/Euratom și a Recomandării 2006/851/Euratom.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Elementele relevante din prezenta secțiune sunt abordate în rapoartele transmise de statele membre Comisiei în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2011/70/Euratom.

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă. Emisiile neradioactive se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari. Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul centralelor nucleare cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

Evacuările radioactive în aer, în corpurile de apă și în pământ (sol) respectă condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile respective, după caz, și/sau valorile-prag naționale conforme cu Directiva 2013/51/Euratom și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Combustibilul uzat și deșeurile radioactive sunt gestionate în condiții de siguranță și în mod responsabil, în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Se pune la dispoziția proiectului o capacitate adecvată de depozitare intermediară și există planuri naționale de depozitare definitivă pentru a reduce la minimum durata depozitării intermediare, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2011/70/Euratom, care consideră că depozitarea intermediară a deșeurilor radioactive, inclusiv depozitarea pe termen lung, reprezintă o soluție temporară, dar nu este o alternativă la depozitarea definitivă.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Pentru siturile/operațiunile situate în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestor zone și care pot avea un efect semnificativ asupra zonelor sensibile din punctul de vedere al biodiversității (inclusiv rețeaua Natura 2000 de zone protejate, siturile care fac parte din patrimoniul mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate), a fost efectuată o evaluare corespunzătoare, după caz, și pe baza concluziilor acesteia sunt puse în aplicare măsurile de atenuare necesare.

Siturile/operațiunile nu trebuie să dăuneze stării de conservare a niciunuia dintre habitatele sau speciile prezente în zonele protejate.

4.27.   Construirea și operarea în condiții de siguranță a noilor centrale nucleare, pentru producerea de energie electrică și/sau termică, inclusiv pentru producția de hidrogen, utilizând cele mai bune tehnologii disponibile

Descrierea activității

Construirea și operarea în condiții de siguranță a noilor instalații nucleare, care dispun de o autorizație de construire eliberată de autoritățile competente ale statelor membre înainte de 2045, în conformitate cu legislația națională aplicabilă, pentru a produce energie electrică sau căldură de proces, inclusiv în scopuri legate de încălzirea centralizată sau de procese industriale, cum ar fi producția de hidrogen (instalații nucleare noi), precum și modernizările în materie de siguranță a acestora.

Activitatea este clasificată la codurile NACE D35.11 și F42.22, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

Criteriile tehnice de examinare

| Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice |
| --- |
| 1. | Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă. |

Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice

1.

Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă.

| 2. | Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:






  (a) | etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată; |
| --- | --- | --- |

2.

Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:

(a)

etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată;

| (b) | în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă;

| (c) | o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat. |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat.

Evaluarea riscurilor climatice și a vulnerabilității este proporțională cu dimensiunea activității și cu durata de viață preconizată a acesteia; prin urmare:

| (a) | pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată; |
| --- | --- |

(a)

pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată;

| (b) | pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (6) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore. |
| --- | --- |

(b)

pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (6) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore.

| 3. | Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (7), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (8) sau cu plată. |
| --- | --- |

3.

Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (7), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (8) sau cu plată.

| 4. | Soluțiile de adaptare puse în aplicare:






  (a) | nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice; |
| --- | --- | --- |

4.

Soluțiile de adaptare puse în aplicare:

(a)

nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice;

| (b) | favorizează soluțiile bazate pe natură (9) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (10); |
| --- | --- |

(b)

favorizează soluțiile bazate pe natură (9) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (10);

| (c) | sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național; |
| --- | --- |

(c)

sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național;

| (d) | sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere; |
| --- | --- |

(d)

sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere;

| (e) | în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective. |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective.

| 5. | Activitatea respectă dispozițiile prevăzute în Tratatul Euratom și în legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2013/59/Euratom, Directiva 2009/71/Euratom și Directiva 2011/70/Euratom, precum și în legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE și Directiva 2000/60/CE. |
| --- | --- |

5.

Activitatea respectă dispozițiile prevăzute în Tratatul Euratom și în legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2013/59/Euratom, Directiva 2009/71/Euratom și Directiva 2011/70/Euratom, precum și în legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE și Directiva 2000/60/CE.

| 6. | Activitatea respectă legislația națională care transpune Directiva 2009/71/Euratom, inclusiv în ceea ce privește evaluarea, prin teste de rezistență, a rezistenței centralelor nucleare din Uniune împotriva pericolelor naturale extreme, inclusiv a cutremurelor. În consecință, activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care operatorul unei instalații nucleare:






  (a) | a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- | --- |

6.

Activitatea respectă legislația națională care transpune Directiva 2009/71/Euratom, inclusiv în ceea ce privește evaluarea, prin teste de rezistență, a rezistenței centralelor nucleare din Uniune împotriva pericolelor naturale extreme, inclusiv a cutremurelor. În consecință, activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care operatorul unei instalații nucleare:

(a)

a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (b) | a luat măsuri de protecție în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- |

(b)

a luat măsuri de protecție în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (c) | a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, atunci când operatorul în cauză a solicitat o autorizație de construire sau de operare a unei centrale nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]. |
| --- | --- |

(c)

a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, atunci când operatorul în cauză a solicitat o autorizație de construire sau de operare a unei centrale nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom].

Activitatea îndeplinește cerințele Directivei 2009/71/Euratom, pe baza celor mai recente orientări internaționale ale AIEA și WENRA, contribuind la creșterea rezistenței și a capacității centralelor nucleare noi și a celor existente de a face față riscurilor naturale extreme, inclusiv inundațiilor și condițiilor meteorologice extreme.

Principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative”

| (1) | Atenuarea schimbărilor climatice |
| --- | --- |

(1)

Atenuarea schimbărilor climatice

Emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

Riscurile de degradare a mediului legate de menținerea calității apei și de evitarea stresului hidric sunt identificate și abordate, în conformitate cu un plan de gestionare a utilizării și protecției apei, elaborat în consultare cu părțile interesate în cauză.

Pentru a limita anomaliile termice legate de evacuarea căldurii reziduale, operatorii de centrale nucleare situate în zone necostiere care utilizează răcirea umedă cu o singură trecere prin extragerea de apă dintr-un râu sau dintr-un lac controlează:

| (a) | temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și |
| --- | --- |

(a)

temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și

| (b) | diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor. |
| --- | --- |

(b)

diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor.

Controlul temperaturii este pus în aplicare în conformitate cu condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile specifice, după caz, și/sau cu valorile-prag în conformitate cu cadrul de reglementare al UE.

Activitatea respectă standardele Industry Foundation Classes (IFC).

Activitățile nucleare se desfășoară în conformitate cu cerințele privind apa destinată consumului uman prevăzute de Directiva 2000/60/CE și de Directiva 2013/51/Euratom de stabilire a unor cerințe de protecție a sănătății populației în ceea ce privește substanțele radioactive din apa destinată consumului uman.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

Există un plan de gestionare atât a deșeurilor neradioactive, cât și a celor radioactive care asigură reutilizarea sau reciclarea maximă a acestor deșeuri la sfârșitul ciclului de viață, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, inclusiv prin acorduri contractuale cu parteneri care se ocupă de gestionarea deșeurilor, prin reflectarea în proiecții financiare sau prin documentația oficială a proiectului.

Pe durata exploatării și dezafectării, cantitatea de deșeuri radioactive este redusă la minimum, iar cantitatea de materiale exceptate de la control este maximizată în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu respectarea cerințelor de protecție împotriva radiațiilor prevăzute în Directiva 2013/59/Euratom.

Există o schemă de finanțare adecvată pentru toate activitățile de dezafectare și pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, cu respectarea Directivei 2011/70/Euratom și a Recomandării 2006/851/Euratom.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Elementele relevante din prezenta secțiune sunt abordate în rapoartele transmise de statele membre Comisiei în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2011/70/Euratom.

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă. Emisiile neradioactive se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari. Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul centralelor nucleare cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

Evacuările radioactive în aer, în corpurile de apă și în pământ (sol) respectă condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile respective, după caz, și/sau valorile-prag naționale conforme cu Directiva 2013/51/Euratom și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Combustibilul uzat și deșeurile radioactive sunt gestionate în condiții de siguranță și în mod responsabil, în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Se pune la dispoziția proiectului o capacitate adecvată de depozitare intermediară și există planuri naționale de depozitare definitivă pentru a reduce la minimum durata depozitării intermediare, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2011/70/Euratom, care consideră că depozitarea intermediară a deșeurilor radioactive, inclusiv depozitarea pe termen lung, reprezintă o soluție temporară, dar nu este o alternativă la depozitarea definitivă.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Pentru siturile/operațiunile situate în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestor zone și care pot avea un efect semnificativ asupra zonelor sensibile din punctul de vedere al biodiversității (inclusiv rețeaua Natura 2000 de zone protejate, siturile care fac parte din patrimoniul mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate), a fost efectuată o evaluare corespunzătoare, după caz, și pe baza concluziilor acesteia sunt puse în aplicare măsurile de atenuare necesare.

Siturile/operațiunile nu trebuie să dăuneze stării de conservare a niciunuia dintre habitatele sau speciile prezente în zonele protejate.

4.28.   Producerea de energie electrică din energie nucleară în instalațiile existente

Descrierea activității

Modificarea instalațiilor nucleare existente în scopul prelungirii, autorizată de autoritățile competente ale statelor membre până în 2040 în conformitate cu legislația națională aplicabilă, a duratei de funcționare aferente operării în condiții de siguranță a instalațiilor nucleare care produc energie electrică sau termică din energie nucleară („centrale nucleare”).

Activitatea este clasificată la codurile NACE D35.11 și F42.2, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

Criteriile tehnice de examinare

| Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice |
| --- |
| 1. | Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă. |

Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice

1.

Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă.

| 2. | Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:






  (a) | etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată; |
| --- | --- | --- |

2.

Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:

(a)

etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată;

| (b) | în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă;

| (c) | o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat. |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat.

Evaluarea riscurilor climatice și a vulnerabilității este proporțională cu dimensiunea activității și cu durata de viață preconizată a acesteia; prin urmare:

| (a) | pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată; |
| --- | --- |

(a)

pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată;

| (b) | pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (11) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore. |
| --- | --- |

(b)

pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (11) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore.

| 3. | Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (12), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (13) sau cu plată. |
| --- | --- |

3.

Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (12), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (13) sau cu plată.

| 4. | Soluțiile de adaptare puse în aplicare:






  (a) | nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice; |
| --- | --- | --- |

4.

Soluțiile de adaptare puse în aplicare:

(a)

nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice;

| (b) | favorizează soluțiile bazate pe natură (14) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (15); |
| --- | --- |

(b)

favorizează soluțiile bazate pe natură (14) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (15);

| (c) | sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național; |
| --- | --- |

(c)

sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național;

| (d) | sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere; |
| --- | --- |

(d)

sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere;

| (e) | în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective. |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective.

| 5. | Activitatea respectă dispozițiile prevăzute în Tratatul Euratom și în legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2013/59/Euratom, Directiva 2009/71/Euratom și Directiva 2011/70/Euratom, precum și în legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE și Directiva 2000/60/CE. |
| --- | --- |

5.

Activitatea respectă dispozițiile prevăzute în Tratatul Euratom și în legislația adoptată în temeiul acestuia, în special Directiva 2013/59/Euratom, Directiva 2009/71/Euratom și Directiva 2011/70/Euratom, precum și în legislația aplicabilă a Uniunii în domeniul mediului adoptată în temeiul articolului 192 din TFUE, în special Directiva 2011/92/UE și Directiva 2000/60/CE.

| 6. | Activitatea respectă legislația națională care transpune Directiva 2009/71/Euratom, inclusiv în ceea ce privește evaluarea, prin teste de rezistență, a rezistenței centralelor nucleare din Uniune împotriva pericolelor naturale extreme, inclusiv a cutremurelor. În consecință, activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care operatorul unei instalații nucleare:






  (a) | a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- | --- |

6.

Activitatea respectă legislația națională care transpune Directiva 2009/71/Euratom, inclusiv în ceea ce privește evaluarea, prin teste de rezistență, a rezistenței centralelor nucleare din Uniune împotriva pericolelor naturale extreme, inclusiv a cutremurelor. În consecință, activitatea se desfășoară pe teritoriul unui stat membru în care operatorul unei instalații nucleare:

(a)

a prezentat o analiză a securității nucleare, al cărei domeniu de aplicare și nivel de detaliere sunt proporționale cu amploarea potențială și cu natura pericolului relevant pentru instalația nucleară și pentru amplasamentul acesteia [articolul 6 litera (b) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (b) | a luat măsuri de protecție în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]; |
| --- | --- |

(b)

a luat măsuri de protecție în adâncime pentru a se asigura, printre altele, că impactul pericolelor externe extreme naturale și provocate neintenționat de om este redus la minimum [articolul 8b alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom];

| (c) | a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, atunci când operatorul în cauză a solicitat o autorizație de construire sau de operare a unei centrale nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom]. |
| --- | --- |

(c)

a efectuat o evaluare corespunzătoare, specifică amplasamentului și instalației, atunci când operatorul în cauză a solicitat o autorizație de construire sau de operare a unei centrale nucleare [articolul 8c litera (a) din Directiva 2009/71/Euratom].

Activitatea îndeplinește cerințele Directivei 2009/71/Euratom, pe baza celor mai recente orientări internaționale ale AIEA și WENRA, contribuind la creșterea rezistenței și a capacității centralelor nucleare noi și a celor existente de a face față riscurilor naturale extreme, inclusiv inundațiilor și condițiilor meteorologice extreme.

Principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative”

| (1) | Atenuarea schimbărilor climatice |
| --- | --- |

(1)

Atenuarea schimbărilor climatice

Emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

Riscurile de degradare a mediului legate de menținerea calității apei și de evitarea stresului hidric sunt identificate și abordate, în conformitate cu un plan de gestionare a utilizării și protecției apei, elaborat în consultare cu părțile interesate în cauză.

Pentru a limita anomaliile termice legate de evacuarea căldurii reziduale, operatorii de centrale nucleare situate în zone necostiere care utilizează răcirea umedă cu o singură trecere prin extragerea de apă dintr-un râu sau dintr-un lac controlează:

| (a) | temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și |
| --- | --- |

(a)

temperatura maximă a corpului de apă dulce receptor după amestecare și

| (b) | diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor. |
| --- | --- |

(b)

diferența maximă de temperatură dintre apa de răcire deversată și corpul de apă dulce receptor.

Controlul temperaturii se realizează în conformitate cu condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile respective, după caz, sau cu valorile-prag în conformitate cu dreptul Uniunii.

Activitatea respectă standardele Industry Foundation Classes (IFC).

Activitățile nucleare se desfășoară în conformitate cu cerințele privind apa destinată consumului uman prevăzute de Directiva 2000/60/CE și de Directiva 2013/51/Euratom de stabilire a unor cerințe de protecție a sănătății populației în ceea ce privește substanțele radioactive din apa destinată consumului uman.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

Există un plan de gestionare atât a deșeurilor neradioactive, cât și a celor radioactive care asigură reutilizarea sau reciclarea maximă a acestor deșeuri la sfârșitul ciclului de viață, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, inclusiv prin acorduri contractuale cu parteneri care se ocupă de gestionarea deșeurilor, prin reflectarea în proiecții financiare sau prin documentația oficială a proiectului.

Pe durata exploatării și dezafectării, cantitatea de deșeuri radioactive este redusă la minimum, iar cantitatea de materiale exceptate de la control este maximizată în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu respectarea cerințelor de protecție împotriva radiațiilor prevăzute în Directiva 2013/59/Euratom.

Există o schemă de finanțare adecvată pentru toate activitățile de dezafectare și pentru gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, cu respectarea Directivei 2011/70/Euratom și a Recomandării 2006/851/Euratom.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Elementele relevante din prezenta secțiune sunt abordate în rapoartele transmise de statele membre Comisiei în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2011/70/Euratom.

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă. Emisiile neradioactive se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari. Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul centralelor nucleare cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

Evacuările radioactive în aer, în corpurile de apă și în pământ (sol) respectă condițiile individuale de acordare a licenței pentru operațiunile respective, după caz, și/sau valorile-prag naționale conforme cu Directiva 2013/51/Euratom și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Combustibilul uzat și deșeurile radioactive sunt gestionate în condiții de siguranță și în mod responsabil, în conformitate cu Directiva 2011/70/Euratom și cu Directiva 2013/59/Euratom.

Se pune la dispoziția proiectului o capacitate adecvată de depozitare intermediară și există planuri naționale de depozitare definitivă pentru a reduce la minimum durata depozitării intermediare, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2011/70/Euratom, care consideră că depozitarea intermediară a deșeurilor radioactive, inclusiv depozitarea pe termen lung, reprezintă o soluție temporară, dar nu este o alternativă la depozitarea definitivă.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.

Înainte de construirea unei centrale nucleare se finalizează o evaluare a impactului asupra mediului, în conformitate cu Directiva 2011/92/UE. Se pun în aplicare măsurile de atenuare și compensare necesare.

Pentru siturile/operațiunile situate în zone sensibile din punctul de vedere al biodiversității sau în apropierea acestor zone și care pot avea un efect semnificativ asupra zonelor sensibile din punctul de vedere al biodiversității (inclusiv rețeaua Natura 2000 de zone protejate, siturile care fac parte din patrimoniul mondial UNESCO și principalele zone de biodiversitate, precum și alte zone protejate), a fost efectuată o evaluare corespunzătoare, după caz, și pe baza concluziilor acesteia sunt puse în aplicare măsurile de atenuare necesare.

Siturile/operațiunile nu trebuie să dăuneze stării de conservare a niciunuia dintre habitatele sau speciile prezente în zonele protejate.

4.29.   Producerea de energie electrică din combustibili gazoși fosili

Descrierea activității

Construirea sau exploatarea instalațiilor de producere a energiei electrice care produc energie electrică din combustibili gazoși fosili care îndeplinesc criteriile din secțiunea 4.29 punctul 1 litera (a) din anexa I. Această activitate nu include producerea de energie electrică prin utilizarea exclusivă a combustibililor gazoși și lichizi nefosili din surse regenerabile, menționată în secțiunea 4.7 din anexa I, și nici din biogaz și biocombustibili lichizi, menționată în secțiunea 4.8 din prezenta anexă.

Activitățile economice din această categorie ar putea fi asociate cu mai multe coduri NACE, în special D35.11 și F42.22, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

Criteriile tehnice de examinare

| Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice |
| --- |
| 1. | Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă. |

Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice

1.

Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă.

| 2. | Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:






  (a) | etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată; |
| --- | --- | --- |

2.

Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:

(a)

etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată;

| (b) | în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă;

| (c) | o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat. |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat.

Evaluarea riscurilor climatice și a vulnerabilității este proporțională cu dimensiunea activității și cu durata de viață preconizată a acesteia; prin urmare:

| (a) | pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată; |
| --- | --- |

(a)

pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată;

| (b) | pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (16) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore. |
| --- | --- |

(b)

pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (16) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore.

| 3. | Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (17), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (18) sau cu plată. |
| --- | --- |

3.

Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (17), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (18) sau cu plată.

| 4. | Soluțiile de adaptare puse în aplicare:






  (a) | nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice; |
| --- | --- | --- |

4.

Soluțiile de adaptare puse în aplicare:

(a)

nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice;

| (b) | favorizează soluțiile bazate pe natură (19) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (20); |
| --- | --- |

(b)

favorizează soluțiile bazate pe natură (19) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (20);

| (c) | sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național; |
| --- | --- |

(c)

sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național;

| (d) | sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere; |
| --- | --- |

(d)

sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere;

| (e) | în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective. |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective.

Principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative”

| (1) | Atenuarea schimbărilor climatice |
| --- | --- |

(1)

Atenuarea schimbărilor climatice

Emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

N/A

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă.

Emisiile se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în cele mai recente concluzii relevante privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT), inclusiv în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, sau sunt inferioare acestor niveluri.

Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul instalațiilor de ardere cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.

4.30.   Cogenerarea de înaltă eficiență de energie termică pentru încălzire/răcire și de energie electrică din combustibili gazoși fosili

Descrierea activității

Construirea, recondiționarea și exploatarea instalațiilor care produc energie termică pentru încălzire/răcire și energie electrică din combustibili gazoși fosili care îndeplinesc criteriile din secțiunea 4.30 punctul 1 litera (a) din anexa I. Această activitate nu include cogenerarea de înaltă eficiență de energie termică pentru încălzire/răcire și de energie electrică prin utilizarea exclusivă a combustibililor gazoși și lichizi nefosili din surse regenerabile, menționată în secțiunea 4.19 din anexa I, și nici din biogaz și biocombustibili lichizi, menționată în secțiunea 4.20 din anexa I.

Activitățile economice din această categorie ar putea fi asociate cu codurile NACE D35.11 și D35.30, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

Criteriile tehnice de examinare

| Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice |
| --- |
| 1. | Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă. |

Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice

1.

Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă.

| 2. | Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:






  (a) | etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată; |
| --- | --- | --- |

2.

Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:

(a)

etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată;

| (b) | în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă;

| (c) | o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat. |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat.

Evaluarea riscurilor climatice și a vulnerabilității este proporțională cu dimensiunea activității și cu durata de viață preconizată a acesteia; prin urmare:

| (a) | pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată; |
| --- | --- |

(a)

pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată;

| (b) | pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (21) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore. |
| --- | --- |

(b)

pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (21) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore.

| 3. | Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (22), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (23) sau cu plată. |
| --- | --- |

3.

Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (22), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (23) sau cu plată.

| 4. | Soluțiile de adaptare puse în aplicare:






  (a) | nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice; |
| --- | --- | --- |

4.

Soluțiile de adaptare puse în aplicare:

(a)

nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice;

| (b) | favorizează soluțiile bazate pe natură (24) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (25); |
| --- | --- |

(b)

favorizează soluțiile bazate pe natură (24) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (25);

| (c) | sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național; |
| --- | --- |

(c)

sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național;

| (d) | sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere; |
| --- | --- |

(d)

sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere;

| (e) | în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective. |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective.

Principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative”

| (1) | Atenuarea schimbărilor climatice |
| --- | --- |

(1)

Atenuarea schimbărilor climatice

Emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

N/A

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă.

Emisiile se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în cele mai recente concluzii relevante privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT), inclusiv în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, sau sunt inferioare acestor niveluri.

Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul instalațiilor de ardere cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.

4.31.   Producerea de energie termică pentru încălzire/răcire din combustibili gazoși fosili într-un sistem eficient de termoficare și răcire centralizată

Descrierea activității

Construirea, recondiționarea și exploatarea instalațiilor de producere de energie termică pentru încălzire/răcire care utilizează combustibili gazoși fosili și sunt conectate la sisteme eficiente de termoficare și răcire centralizată în sensul articolului 2 punctul 41 din Directiva 2012/27/UE, cu îndeplinirea criteriilor din secțiunea 4.31 punctul 1 litera (a) din anexa I. Această activitate nu include producerea de energie termică pentru încălzire/răcire într-un sistem eficient de termoficare centralizată prin utilizarea exclusivă a combustibililor gazoși și lichizi nefosili din surse regenerabile, menționată în secțiunea 4.23 din anexa I, și nici din biogaz și biocombustibili lichizi, menționată în secțiunea 4.24 din anexa I.

Activitatea este clasificată la codul NACE D35.30, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006.

Criteriile tehnice de examinare

| Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice |
| --- |
| 1. | Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă. |

Contribuția substanțială la adaptarea la schimbările climatice

1.

Activitatea economică a pus în aplicare soluții fizice și nefizice („soluții de adaptare”) care reduc în mod substanțial cele mai importante riscuri climatice fizice care sunt semnificative pentru activitatea respectivă.

| 2. | Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:






  (a) | etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată; |
| --- | --- | --- |

2.

Riscurile climatice fizice care sunt semnificative pentru activitate au fost identificate pe baza riscurilor enumerate în apendicele A la prezenta anexă, prin efectuarea unei evaluări robuste a riscurilor și a vulnerabilității climatice, cu parcurgerea următoarelor etape:

(a)

etapa de încadrare a activității, pentru a identifica acele riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă care pot afecta performanța activității economice pe durata sa de viață preconizată;

| (b) | în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care evaluarea activității arată că aceasta este expusă unuia sau mai multor riscuri climatice fizice incluse în lista din apendicele A la prezenta anexă, o evaluare a riscurilor climatice și a vulnerabilității pentru a se determina dacă riscurile climatice fizice sunt semnificative pentru activitatea economică respectivă;

| (c) | o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat. |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a soluțiilor de adaptare care pot reduce riscul climatic fizic identificat.

Evaluarea riscurilor climatice și a vulnerabilității este proporțională cu dimensiunea activității și cu durata de viață preconizată a acesteia; prin urmare:

| (a) | pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată; |
| --- | --- |

(a)

pentru activitățile cu o durată de viață estimată mai mică de 10 ani, evaluarea se realizează cel puțin prin utilizarea unor proiecții climatice la cea mai mică scară adecvată;

| (b) | pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (26) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore. |
| --- | --- |

(b)

pentru toate celelalte activități, evaluarea se realizează utilizând proiecții climatice de ultimă generație și la cea mai înaltă rezoluție disponibilă, pentru gama existentă de scenarii pentru viitor (26) care este compatibilă cu durata de viață preconizată a activității, incluzând, cel puțin, scenarii bazate pe proiecții climatice pe o perioadă de 10-30 de ani pentru investițiile majore.

| 3. | Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (27), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (28) sau cu plată. |
| --- | --- |

3.

Proiecțiile climatice și evaluarea impactului se bazează pe cele mai bune practici și pe orientările disponibile și iau în considerare cele mai recente cunoștințe științifice legate de analiza vulnerabilității și a riscurilor și metodologiile aferente, în conformitate cu cele mai recente rapoarte ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (27), cele mai recente publicații științifice evaluate inter pares și cele mai recente modele cu sursă deschisă (28) sau cu plată.

| 4. | Soluțiile de adaptare puse în aplicare:






  (a) | nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice; |
| --- | --- | --- |

4.

Soluțiile de adaptare puse în aplicare:

(a)

nu afectează negativ eforturile de adaptare la riscurile climatice fizice sau nivelul de reziliență la acestea al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor și al altor activități economice;

| (b) | favorizează soluțiile bazate pe natură (29) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (30); |
| --- | --- |

(b)

favorizează soluțiile bazate pe natură (29) sau se bazează, în măsura posibilului, pe infrastructura albastră sau pe infrastructura verde (30);

| (c) | sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național; |
| --- | --- |

(c)

sunt coerente cu planurile și strategiile naționale de adaptare de la nivel local, sectorial, regional sau național;

| (d) | sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere; |
| --- | --- |

(d)

sunt monitorizate și măsurate pe baza unor indicatori predefiniți, iar în cazul în care acești indicatori nu sunt îndepliniți, se are în vedere luarea unor măsuri de remediere;

| (e) | în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective. |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care soluția pusă în aplicare este o soluție fizică și constă într-o activitate pentru care criteriile tehnice de examinare sunt specificate în prezenta anexă, soluția îndeplinește criteriile tehnice de examinare referitoare la principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” corespunzătoare activității respective.

Principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative”

| (1) | Atenuarea schimbărilor climatice |
| --- | --- |

(1)

Atenuarea schimbărilor climatice

Emisiile directe de GES ale activității sunt mai mici de 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine |
| --- | --- |

(3)

Utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele B la prezenta anexă.

| (4) | Tranziția către o economie circulară |
| --- | --- |

(4)

Tranziția către o economie circulară

N/A

| (5) | Prevenirea și controlul poluării |
| --- | --- |

(5)

Prevenirea și controlul poluării

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele C la prezenta anexă.

Emisiile se încadrează în limitele nivelurilor de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) stabilite în cele mai recente concluzii relevante privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT), inclusiv în concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, sau sunt inferioare acestor niveluri.

Nu există efecte intersectoriale semnificative.

În cazul instalațiilor de ardere cu o putere termică mai mare de 1 MW, dar sub pragurile pentru aplicarea concluziilor BAT pentru instalațiile de ardere de dimensiuni mari, emisiile se situează sub valorile-limită de emisie stabilite în partea 2 din anexa II la Directiva (UE) 2015/2193.

| (6) | Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor |
| --- | --- |

(6)

Protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor

Activitatea îndeplinește criteriile stabilite în apendicele D la prezenta anexă.”

---

(1)  Scenariile pentru viitor includ mai multe traiectorii reprezentative ale evoluției concentrației (RCP) stabilite de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, și anume RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 și RCP8.5.

1

(2)  Rapoarte de evaluare privind schimbările climatice: impact, adaptare și vulnerabilitate, publicate periodic de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), organismul Organizației Națiunilor Unite pentru evaluarea aspectelor științifice legate de rezultatele schimbărilor climatice, https://www.ipcc.ch/reports/.

2

(3)  De exemplu, serviciile Copernicus gestionate de Comisia Europeană.

3

(4)  Soluțiile bazate pe natură sunt definite ca soluții inspirate și sprijinite de natură, care sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, oferă simultan beneficii de mediu, sociale și economice și contribuie la consolidarea rezilienței. Aceste soluții aduc într-o mai mare măsură și în mod mai diversificat natura, precum și elementele și procesele naturale în orașe, în peisajele terestre și marine, prin intervenții sistemice adaptate la realitatea locală și eficiente din punctul de vedere al resurselor. Așadar, soluțiile bazate pe natură aduc beneficii biodiversității și sprijină furnizarea unei game de servicii ecosistemice (versiunea din [data adoptării]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

4

(5)  A se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei, COM/2013/249 final.

5

(6)  Scenariile pentru viitor includ mai multe traiectorii reprezentative ale evoluției concentrației (RCP) stabilite de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, și anume RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 și RCP8.5.

6

(7)  Rapoarte de evaluare privind schimbările climatice: impact, adaptare și vulnerabilitate, publicate periodic de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), organismul Organizației Națiunilor Unite pentru evaluarea aspectelor științifice legate de rezultatele schimbărilor climatice, https://www.ipcc.ch/reports/.

7

(8)  De exemplu, serviciile Copernicus gestionate de Comisia Europeană.

8

(9)  Soluțiile bazate pe natură sunt definite ca soluții inspirate și sprijinite de natură, care sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, oferă simultan beneficii de mediu, sociale și economice și contribuie la consolidarea rezilienței. Aceste soluții aduc într-o mai mare măsură și în mod mai diversificat natura, precum și elementele și procesele naturale în orașe, în peisajele terestre și marine, prin intervenții sistemice adaptate la realitatea locală și eficiente din punctul de vedere al resurselor. Așadar, soluțiile bazate pe natură aduc beneficii biodiversității și sprijină furnizarea unei game de servicii ecosistemice (versiunea din [data adoptării]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

9

(10)  A se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei, COM/2013/249 final.

10

(11)  Scenariile pentru viitor includ mai multe traiectorii reprezentative ale evoluției concentrației (RCP) stabilite de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, și anume RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 și RCP8.5.

11

(12)  Rapoarte de evaluare privind schimbările climatice: impact, adaptare și vulnerabilitate, publicate periodic de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), organismul Organizației Națiunilor Unite pentru evaluarea aspectelor științifice legate de rezultatele schimbărilor climatice, https://www.ipcc.ch/reports/.

12

(13)  De exemplu, serviciile Copernicus gestionate de Comisia Europeană.

13

(14)  Soluțiile bazate pe natură sunt definite ca soluții inspirate și sprijinite de natură, care sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, oferă simultan beneficii de mediu, sociale și economice și contribuie la consolidarea rezilienței. Aceste soluții aduc într-o mai mare măsură și în mod mai diversificat natura, precum și elementele și procesele naturale în orașe, în peisajele terestre și marine, prin intervenții sistemice adaptate la realitatea locală și eficiente din punctul de vedere al resurselor. Așadar, soluțiile bazate pe natură aduc beneficii biodiversității și sprijină furnizarea unei game de servicii ecosistemice (versiunea din [data adoptării]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

14

(15)  A se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei, COM/2013/249 final.

15

(16)  Scenariile pentru viitor includ mai multe traiectorii reprezentative ale evoluției concentrației (RCP) stabilite de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, și anume RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 și RCP8.5.

16

(17)  Rapoarte de evaluare privind schimbările climatice: impact, adaptare și vulnerabilitate, publicate periodic de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), organismul Organizației Națiunilor Unite pentru evaluarea aspectelor științifice legate de rezultatele schimbărilor climatice, https://www.ipcc.ch/reports/.

17

(18)  De exemplu, serviciile Copernicus gestionate de Comisia Europeană.

18

(19)  Soluțiile bazate pe natură sunt definite ca soluții inspirate și sprijinite de natură, care sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, oferă simultan beneficii de mediu, sociale și economice și contribuie la consolidarea rezilienței. Aceste soluții aduc într-o mai mare măsură și în mod mai diversificat natura, precum și elementele și procesele naturale în orașe, în peisajele terestre și marine, prin intervenții sistemice adaptate la realitatea locală și eficiente din punctul de vedere al resurselor. Așadar, soluțiile bazate pe natură aduc beneficii biodiversității și sprijină furnizarea unei game de servicii ecosistemice (versiunea din [data adoptării]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

19

(20)  A se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei, COM/2013/249 final.

20

(21)  Scenariile pentru viitor includ mai multe traiectorii reprezentative ale evoluției concentrației (RCP) stabilite de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, și anume RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 și RCP8.5.

21

(22)  Rapoarte de evaluare privind schimbările climatice: impact, adaptare și vulnerabilitate, publicate periodic de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), organismul Organizației Națiunilor Unite pentru evaluarea aspectelor științifice legate de rezultatele schimbărilor climatice, https://www.ipcc.ch/reports/.

22

(23)  De exemplu, serviciile Copernicus gestionate de Comisia Europeană.

23

(24)  Soluțiile bazate pe natură sunt definite ca soluții inspirate și sprijinite de natură, care sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, oferă simultan beneficii de mediu, sociale și economice și contribuie la consolidarea rezilienței. Aceste soluții aduc într-o mai mare măsură și în mod mai diversificat natura, precum și elementele și procesele naturale în orașe, în peisajele terestre și marine, prin intervenții sistemice adaptate la realitatea locală și eficiente din punctul de vedere al resurselor. Așadar, soluțiile bazate pe natură aduc beneficii biodiversității și sprijină furnizarea unei game de servicii ecosistemice (versiunea din [data adoptării]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

24

(25)  A se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei, COM/2013/249 final.

25

(26)  Scenariile pentru viitor includ mai multe traiectorii reprezentative ale evoluției concentrației (RCP) stabilite de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, și anume RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 și RCP8.5.

26

(27)  Rapoarte de evaluare privind schimbările climatice: impact, adaptare și vulnerabilitate, publicate periodic de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), organismul Organizației Națiunilor Unite pentru evaluarea aspectelor științifice legate de rezultatele schimbărilor climatice, https://www.ipcc.ch/reports/.

27

(28)  De exemplu, serviciile Copernicus gestionate de Comisia Europeană.

28

(29)  Soluțiile bazate pe natură sunt definite ca soluții inspirate și sprijinite de natură, care sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, oferă simultan beneficii de mediu, sociale și economice și contribuie la consolidarea rezilienței. Aceste soluții aduc într-o mai mare măsură și în mod mai diversificat natura, precum și elementele și procesele naturale în orașe, în peisajele terestre și marine, prin intervenții sistemice adaptate la realitatea locală și eficiente din punctul de vedere al resurselor. Așadar, soluțiile bazate pe natură aduc beneficii biodiversității și sprijină furnizarea unei game de servicii ecosistemice (versiunea din [data adoptării]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

29

(30)  A se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Infrastructurile ecologice – Valorificarea capitalului natural al Europei, COM/2013/249 final.

30

---

ANEXA III

„ANEXA XII

Model standard pentru furnizarea informațiilor menționate la articolul 8 alineatele (6) și (7)

Informațiile menționate la articolul 8 alineatele (6) și (7) sunt prezentate după cum urmează, pentru fiecare indicator-cheie de performanță (key performance indicator - KPI) aplicabil.

Modelul 1 Activități nucleare și legate de gazele fosile

| Rând | Activități legate de energia nucleară |
| --- | --- |
| 1. | Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la activități de cercetare, dezvoltare, demonstrare și implementare a instalațiilor inovatoare de producere a energiei electrice care produc energie din procese nucleare cu un minimum de deșeuri generate de ciclul combustibilului. | DA/NU |
| 2. | Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la construcția și operarea în condiții de siguranță a unor instalații nucleare noi pentru producerea de energie electrică sau căldură de proces, inclusiv în scopuri legate de încălzirea centralizată sau de procese industriale, cum ar fi producția de hidrogen, precum și modernizările lor în materie de securitate, utilizând cele mai bune tehnologii disponibile. | DA/NU |
| 3. | Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la operarea în condiții de siguranță a unor instalații nucleare existente care produc energie electrică sau căldură de proces, inclusiv în scopuri legate de încălzirea centralizată sau de procese industriale, cum ar fi producția de hidrogen din energie nucleară, precum și modernizările lor în materie de securitate. | DA/NU |
| | Activități legate de gazele fosile |
| 4. | Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la construcția sau operarea de instalații de producere a energiei electrice care produc energie electrică utilizând combustibili gazoși fosili. | DA/NU |
| 5. | Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la construcția, recondiționarea și operarea de instalații care combină producerea energiei termice pentru încălzire/răcire și a energiei electrice folosind combustibili gazoși fosili. | DA/NU |
| 6. | Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la construcția, recondiționarea și operarea de instalații de producere de energie termică pentru încălzire/răcire care utilizează combustibili gazoși fosili. | DA/NU |

Rând

Activități legate de energia nucleară

1.

Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la activități de cercetare, dezvoltare, demonstrare și implementare a instalațiilor inovatoare de producere a energiei electrice care produc energie din procese nucleare cu un minimum de deșeuri generate de ciclul combustibilului.

DA/NU

2.

Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la construcția și operarea în condiții de siguranță a unor instalații nucleare noi pentru producerea de energie electrică sau căldură de proces, inclusiv în scopuri legate de încălzirea centralizată sau de procese industriale, cum ar fi producția de hidrogen, precum și modernizările lor în materie de securitate, utilizând cele mai bune tehnologii disponibile.

DA/NU

3.

Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la operarea în condiții de siguranță a unor instalații nucleare existente care produc energie electrică sau căldură de proces, inclusiv în scopuri legate de încălzirea centralizată sau de procese industriale, cum ar fi producția de hidrogen din energie nucleară, precum și modernizările lor în materie de securitate.

DA/NU

Activități legate de gazele fosile

4.

Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la construcția sau operarea de instalații de producere a energiei electrice care produc energie electrică utilizând combustibili gazoși fosili.

DA/NU

5.

Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la construcția, recondiționarea și operarea de instalații care combină producerea energiei termice pentru încălzire/răcire și a energiei electrice folosind combustibili gazoși fosili.

DA/NU

6.

Întreprinderea desfășoară, finanțează sau are expuneri la construcția, recondiționarea și operarea de instalații de producere de energie termică pentru încălzire/răcire care utilizează combustibili gazoși fosili.

DA/NU

Modelul 2 Activități economice aliniate la taxonomie (numitor)

| Rând | Activități economice | Valoare și proporție (informațiile se prezintă în sume monetare și în procente) |
| --- | --- | --- |
| CCM + ACC | Atenuarea schimbărilor climatice (Climate Change Mitigation – CCM) | Adaptarea la schimbările climatice (Climate Change Adaptation – CCA) |
| Valoare | % | Valoare | % | Valoare | % |
| 1. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.26 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 2. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.27 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 3. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 4. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.29 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 5. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.30 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 6. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 7. | Valoarea și proporția altor activități economice aliniate la taxonomie care nu sunt menționate pe rândurile 1-6 de mai sus la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 8. | Total KPI aplicabil | | | |

Rând

Activități economice

Valoare și proporție (informațiile se prezintă în sume monetare și în procente)

CCM + ACC

Atenuarea schimbărilor climatice (Climate Change Mitigation – CCM)

Adaptarea la schimbările climatice (Climate Change Adaptation – CCA)

Valoare

%

Valoare

%

Valoare

%

1.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.26 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

2.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.27 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

3.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

4.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.29 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

5.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.30 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

6.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

7.

Valoarea și proporția altor activități economice aliniate la taxonomie care nu sunt menționate pe rândurile 1-6 de mai sus la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

8.

Total KPI aplicabil

Modelul 3 Activități economice aliniate la taxonomie (numărător)

| Rând | Activități economice | Valoare și proporție (informațiile se prezintă în sume monetare și în procente) |
| --- | --- | --- |
| (CCM+CCA) | Atenuarea schimbărilor climatice | Adaptarea la schimbările climatice |
| Valoare | % | Valoare | % | Valoare | % |
| 1. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.26 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 2. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.27 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 3. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 4. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.29 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 5. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.30 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 6. | Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 7. | Valoarea și proporția altor activități economice aliniate la taxonomie nemenționate pe rândurile 1-6 de mai sus la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 8. | Valoarea și proporția totală a activităților economice aliniate la taxonomie la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | 100  % | | |

Rând

Activități economice

Valoare și proporție (informațiile se prezintă în sume monetare și în procente)

(CCM+CCA)

Atenuarea schimbărilor climatice

Adaptarea la schimbările climatice

Valoare

%

Valoare

%

Valoare

%

1.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.26 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

2.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.27 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

3.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

4.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.29 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

5.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.30 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

6.

Valoarea și proporția activității economice aliniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

7.

Valoarea și proporția altor activități economice aliniate la taxonomie nemenționate pe rândurile 1-6 de mai sus la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

8.

Valoarea și proporția totală a activităților economice aliniate la taxonomie la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

100  %

Modelul 4 Activități economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie

| Rând | Activități economice | Proporție (informațiile se prezintă în sume monetare și în procente) |
| --- | --- | --- |
| (CCM+CCA) | Atenuarea schimbărilor climatice | Adaptarea la schimbările climatice |
| Valoare | % | Valoare | % | Valoare | % |
| 1. | Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.26 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 2. | Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.27 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 3. | Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 4. | Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.29 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 5. | Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.30 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 6. | Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 7. | Valoarea și proporția altor activități economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie care nu sunt menționate pe rândurile 1-6 de mai sus la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |
| 8. | Valoarea și proporția totală a activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | | |

Rând

Activități economice

Proporție (informațiile se prezintă în sume monetare și în procente)

(CCM+CCA)

Atenuarea schimbărilor climatice

Adaptarea la schimbările climatice

Valoare

%

Valoare

%

Valoare

%

1.

Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.26 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

2.

Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.27 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

3.

Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

4.

Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.29 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

5.

Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.30 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

6.

Valoarea și proporția activității economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie menționate în secțiunea 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

7.

Valoarea și proporția altor activități economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie care nu sunt menționate pe rândurile 1-6 de mai sus la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

8.

Valoarea și proporția totală a activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, dar nealiniate la taxonomie la numărătorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

Modelul 5 Activități economice neeligibile din punctul de vedere al taxonomiei

| Rând | Activități economice | Valoare | Procent |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 1 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.26 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | |
| 2. | Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 2 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.27 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | |
| 3. | Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 3 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | |
| 4. | Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 4 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.29 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | |
| 5. | Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 5 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.30 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | |
| 6. | Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 6 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | |
| 7. | Valoarea și proporția altor activități economice neeligibile din punctul de vedere al taxonomiei care nu sunt menționate pe rândurile 1-6 de mai sus la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | |
| 8. | Valoarea și proporția totală a activităților economice neeligibile din punctul de vedere al taxonomiei la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil | | |

Rând

Activități economice

Valoare

Procent

1.

Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 1 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.26 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

2.

Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 2 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.27 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

3.

Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 3 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.28 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

4.

Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 4 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.29 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

5.

Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 5 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.30 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

6.

Valoarea și proporția activității economice menționate pe rândul 6 din modelul 1 care este neeligibilă din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu secțiunea 4.31 din anexele I și II la Regulamentul delegat 2021/2139 la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

7.

Valoarea și proporția altor activități economice neeligibile din punctul de vedere al taxonomiei care nu sunt menționate pe rândurile 1-6 de mai sus la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

8.

Valoarea și proporția totală a activităților economice neeligibile din punctul de vedere al taxonomiei la numitorul indicatorului-cheie de performanță aplicabil

---

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/46

---

REGULAMENTUL (UE) 2022/1215 AL COMISIEI

din 7 iulie 2022

de stabilire a încetării activităților de pescuit de halibut negru în apele norvegiene din zonele 1 și 2 pentru navele care arborează pavilionul unui stat membru al Uniunii Europene

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2022/109 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2022. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2022/109 al Consiliului (2) stabilește cotele pentru 2022.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul de halibut negru în apele norvegiene din zonele 1 și 2 efectuate de către nave care arborează pavilionul unui stat membru al Uniunii Europene sau care sunt înmatriculate într-un stat membru al Uniunii Europene au epuizat cota alocată pentru 2022. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul de halibut negru în apele norvegiene din zonele 1 și 2 efectuate de către nave care arborează pavilionul unui stat membru al Uniunii Europene sau care sunt înmatriculate într-un stat membru al Uniunii Europene au epuizat cota alocată pentru 2022.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea anumitor activități de pescuit care vizează acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea anumitor activități de pescuit care vizează acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată statelor membre ale Uniunii Europene pentru stocul de halibut negru în apele norvegiene din zonele 1 și 2 pentru anul 2022, menționată în anexă, se consideră epuizată de la data stabilită în anexa respectivă.

Articolul 2

Interdicții

Activitățile de pescuit care vizează stocul menționat la articolul 1 desfășurate de navele care arborează pavilionul unui stat membru al Uniunii Europene sau care sunt înmatriculate într-un stat membru al Uniunii Europene sunt interzise începând cu data stabilită în anexă. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 7 iulie 2022.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Virginijus SINKEVIČIUS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2022/109 al Consiliului din 27 ianuarie 2022 de stabilire, pentru anul 2022, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia (JO L 21, 31.1.2022, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Nr. | 03/TQ109 |
| --- | --- |
| Stat membru | Uniunea Europeană (toate statele membre) |
| Stoc | GHL/1N2AB. |
| Specie | Halibut negru (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Zonă | Apele norvegiene din zonele 1 și 2 |
| Data încetării activităților | 20 iunie 2022 |

Nr.

03/TQ109

Stat membru

Uniunea Europeană (toate statele membre)

Stoc

GHL/1N2AB.

Specie

Halibut negru (Reinhardtius hippoglossoides)

Zonă

Apele norvegiene din zonele 1 și 2

Data încetării activităților

20 iunie 2022

---

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/49

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/1216 AL COMISIEI

din 8 iulie 2022

de derogare, pentru anul 2022, de la Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, (UE) nr. 180/2014, (UE) nr. 181/2014, (UE) 2017/892, (UE) 2016/1150, (UE) 2018/274, (UE) nr. 615/2014 și (UE) 2015/1368 în ceea ce privește anumite controale administrative și la fața locului aplicabile în cadrul politicii agricole comune și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/725

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (1), în special articolul 62 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 228/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 martie 2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 247/2006 al Consiliului (2), în special articolul 8 și articolul 18 alineatul (1) al doilea paragraf,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 229/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 martie 2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1405/2006 al Consiliului (3), în special articolul 7, articolul 11 alineatul (3) și articolul 14 alineatul (1) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Din cauza pandemiei de COVID-19 și a măsurilor instituite de statele membre pentru a o combate, au apărut dificultăți administrative în toate statele membre în ceea ce privește planificarea și efectuarea la timp a numărului necesar de controale la fața locului. Dificultățile respective riscă să întârzie realizarea controalelor și efectuarea plății aferente a ajutoarelor. Totodată, fermierii sunt vulnerabili la perturbările economice provocate de pandemie și se confruntă cu dificultăți financiare și cu probleme de flux de numerar. |
| --- | --- |

(1)

Din cauza pandemiei de COVID-19 și a măsurilor instituite de statele membre pentru a o combate, au apărut dificultăți administrative în toate statele membre în ceea ce privește planificarea și efectuarea la timp a numărului necesar de controale la fața locului. Dificultățile respective riscă să întârzie realizarea controalelor și efectuarea plății aferente a ajutoarelor. Totodată, fermierii sunt vulnerabili la perturbările economice provocate de pandemie și se confruntă cu dificultăți financiare și cu probleme de flux de numerar.

| (2) | Date fiind aceste circumstanțe fără precedent, Comisia a adoptat Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2020/532 (4) și (UE) 2021/725 (5) ale Comisiei pentru a atenua dificultățile respective prin acordarea de derogări de la diferitele regulamente de punere în aplicare aplicabile în domeniul politicii agricole comune în ceea ce privește anumite controale administrative și la fața locului, și anume referitor la calendarul și la numărul acestora. Având în vedere prelungirea dificultăților cauzate de continuarea pandemiei de COVID-19 în 2022, este oportun să se prevadă măsuri similare și în anul 2022. |
| --- | --- |

(2)

Date fiind aceste circumstanțe fără precedent, Comisia a adoptat Regulamentele de punere în aplicare (UE) 2020/532 (4) și (UE) 2021/725 (5) ale Comisiei pentru a atenua dificultățile respective prin acordarea de derogări de la diferitele regulamente de punere în aplicare aplicabile în domeniul politicii agricole comune în ceea ce privește anumite controale administrative și la fața locului, și anume referitor la calendarul și la numărul acestora. Având în vedere prelungirea dificultăților cauzate de continuarea pandemiei de COVID-19 în 2022, este oportun să se prevadă măsuri similare și în anul 2022.

| (3) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei (6) prevede, printre altele, norme referitoare la calendarul controalelor la fața locului și la ratele anumitor controale la fața locului din cadrul sistemului integrat, inclusiv în ceea ce privește schemele de ajutoare pentru animale. În plus, regulamentul menționat conține norme referitoare la controalele la fața locului privind criteriile de eligibilitate, angajamentele și alte obligații legate de cererile de ajutor pentru animale și de cererile de plată din cadrul măsurilor de sprijin legate de animale, la ratele controalelor pentru alte măsuri de dezvoltare rurală decât cele pe suprafață și pentru animale și la ratele minime ale controalelor legate de ecocondiționalitate. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei (6) prevede, printre altele, norme referitoare la calendarul controalelor la fața locului și la ratele anumitor controale la fața locului din cadrul sistemului integrat, inclusiv în ceea ce privește schemele de ajutoare pentru animale. În plus, regulamentul menționat conține norme referitoare la controalele la fața locului privind criteriile de eligibilitate, angajamentele și alte obligații legate de cererile de ajutor pentru animale și de cererile de plată din cadrul măsurilor de sprijin legate de animale, la ratele controalelor pentru alte măsuri de dezvoltare rurală decât cele pe suprafață și pentru animale și la ratele minime ale controalelor legate de ecocondiționalitate.

| (4) | Articolul 24 alineatul (4), articolul 48 alineatul (5), articolul 49 alineatul (1), articolul 52 alineatul (1), articolul 60 alineatul (2) și articolul 71 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 stabilesc anumite norme pe care autoritatea competentă trebuie să le respecte pentru a efectua controale administrative sau la fața locului. Date fiind circumstanțele cauzate de pandemia de COVID-19, este adecvat să se încurajeze efectuarea acestor controale cu ajutorul teledetecției și cu utilizarea unor noi tehnologii, de exemplu a sistemelor de aeronave fără pilot la bord, a fotografiilor cu etichetare geografică, a receptoarelor sistemului global de navigație prin satelit (GNSS) combinate cu Serviciul european geostaționar mixt de navigare (EGNOS) și Galileo, a datelor obținute de sateliții Sentinel ai programului Copernicus și a altor documente justificative relevante care să fie utilizate în scopul verificării îndeplinirii criteriilor de eligibilitate, a angajamentelor sau a altor obligații din cadrul schemei de ajutoare sau al măsurii de sprijin în cauză, precum și a cerințelor și standardelor relevante pentru ecocondiționalitate. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 24 alineatul (4), articolul 48 alineatul (5), articolul 49 alineatul (1), articolul 52 alineatul (1), articolul 60 alineatul (2) și articolul 71 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 stabilesc anumite norme pe care autoritatea competentă trebuie să le respecte pentru a efectua controale administrative sau la fața locului. Date fiind circumstanțele cauzate de pandemia de COVID-19, este adecvat să se încurajeze efectuarea acestor controale cu ajutorul teledetecției și cu utilizarea unor noi tehnologii, de exemplu a sistemelor de aeronave fără pilot la bord, a fotografiilor cu etichetare geografică, a receptoarelor sistemului global de navigație prin satelit (GNSS) combinate cu Serviciul european geostaționar mixt de navigare (EGNOS) și Galileo, a datelor obținute de sateliții Sentinel ai programului Copernicus și a altor documente justificative relevante care să fie utilizate în scopul verificării îndeplinirii criteriilor de eligibilitate, a angajamentelor sau a altor obligații din cadrul schemei de ajutoare sau al măsurii de sprijin în cauză, precum și a cerințelor și standardelor relevante pentru ecocondiționalitate.

| (5) | Articolul 26 alineatul (4) și articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 conțin norme referitoare la controalele la fața locului prin care se verifică dacă toate criteriile de eligibilitate, angajamentele și celelalte obligații sunt îndeplinite și vizează toate animalele pentru care au fost depuse cereri de ajutor sau de plată în cadrul schemelor de ajutoare pentru animale sau al măsurilor de sprijin legate de animale care trebuie controlate. Având în vedere situația actuală, este necesar să se prevadă că, dacă statele membre nu sunt în măsură să efectueze controalele la fața locului prevăzute în dispozițiile respective, iar dovezile alternative nu sunt disponibile, statele membre pot decide să efectueze controalele respective aferente anului de cerere 2022 sau anului calendaristic 2022 în orice moment al anului, cu condiția ca respectivele controale să permită verificarea îndeplinirii criteriilor de eligibilitate. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 26 alineatul (4) și articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 conțin norme referitoare la controalele la fața locului prin care se verifică dacă toate criteriile de eligibilitate, angajamentele și celelalte obligații sunt îndeplinite și vizează toate animalele pentru care au fost depuse cereri de ajutor sau de plată în cadrul schemelor de ajutoare pentru animale sau al măsurilor de sprijin legate de animale care trebuie controlate. Având în vedere situația actuală, este necesar să se prevadă că, dacă statele membre nu sunt în măsură să efectueze controalele la fața locului prevăzute în dispozițiile respective, iar dovezile alternative nu sunt disponibile, statele membre pot decide să efectueze controalele respective aferente anului de cerere 2022 sau anului calendaristic 2022 în orice moment al anului, cu condiția ca respectivele controale să permită verificarea îndeplinirii criteriilor de eligibilitate.

| (6) | Îndeplinirea mai multor obligații prevăzute în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în legătură cu ecocondiționalitatea și în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7) în legătură cu schemele de ajutoare și cu măsurile de sprijin pentru animale se bazează pe calendare specifice și diferențiate și, prin urmare, impune efectuarea unor controale la fața locului încadrate în calendarele respective. Din cauza măsurilor instituite de statele membre pentru combaterea pandemiei de COVID-19, nu este fezabilă efectuarea cu acuratețe a controalelor la fața locului necesare pentru verificarea îndeplinirii obligațiilor respective până la termenul-limită corespunzător. De asemenea, este posibil ca unele tipuri de controale să nu poată fi efectuate prin utilizarea de noi tehnologii, înlocuind vizitele la fermă. Așadar, în privința anumitor controale care trebuie efectuate în 2022 este necesar să se acorde derogări de la articolele 30-33, 40a, 50, 52 și 68 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 și să se reducă rata minimă a controalelor la fața locului în comparație cu ratele normale ale controalelor privind schemele de ajutoare și măsurile de sprijin legate de suprafață și de animale, alte măsuri de dezvoltare rurală decât cele din cadrul sistemului integrat de administrare și control și, respectiv, obligațiile de ecocondiționalitate. |
| --- | --- |

(6)

Îndeplinirea mai multor obligații prevăzute în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în legătură cu ecocondiționalitatea și în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (7) în legătură cu schemele de ajutoare și cu măsurile de sprijin pentru animale se bazează pe calendare specifice și diferențiate și, prin urmare, impune efectuarea unor controale la fața locului încadrate în calendarele respective. Din cauza măsurilor instituite de statele membre pentru combaterea pandemiei de COVID-19, nu este fezabilă efectuarea cu acuratețe a controalelor la fața locului necesare pentru verificarea îndeplinirii obligațiilor respective până la termenul-limită corespunzător. De asemenea, este posibil ca unele tipuri de controale să nu poată fi efectuate prin utilizarea de noi tehnologii, înlocuind vizitele la fermă. Așadar, în privința anumitor controale care trebuie efectuate în 2022 este necesar să se acorde derogări de la articolele 30-33, 40a, 50, 52 și 68 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 și să se reducă rata minimă a controalelor la fața locului în comparație cu ratele normale ale controalelor privind schemele de ajutoare și măsurile de sprijin legate de suprafață și de animale, alte măsuri de dezvoltare rurală decât cele din cadrul sistemului integrat de administrare și control și, respectiv, obligațiile de ecocondiționalitate.

| (7) | Pentru a se menține efectul preventiv al controalelor, obligația prevăzută la articolul 35 și la articolele 50 alineatul (5) și 68 alineatul (4) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 de a majora ratele controalelor în urma detectării unor neconformități semnificative în cursul controalelor efectuate în anul precedent trebuie să fie menținută pentru anul de cerere 2022. Neconformitățile semnificative constatate în cursul controalelor la fața locului realizate în 2021 trebuie să impună o creștere a nivelului controalelor la fața locului pentru anul 2022. Prin urmare, statele membre care, în aplicarea articolului 35 sau a articolelor 50 alineatul (5) și 68 alineatul (4) din regulamentul respectiv, au obligația de a majora rata controalelor în anul de cerere 2022 și decid să aplice ratele reduse de control prevăzute în prezentul regulament trebuie să aplice majorările respective la ratele reduse de control prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a se menține efectul preventiv al controalelor, obligația prevăzută la articolul 35 și la articolele 50 alineatul (5) și 68 alineatul (4) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 de a majora ratele controalelor în urma detectării unor neconformități semnificative în cursul controalelor efectuate în anul precedent trebuie să fie menținută pentru anul de cerere 2022. Neconformitățile semnificative constatate în cursul controalelor la fața locului realizate în 2021 trebuie să impună o creștere a nivelului controalelor la fața locului pentru anul 2022. Prin urmare, statele membre care, în aplicarea articolului 35 sau a articolelor 50 alineatul (5) și 68 alineatul (4) din regulamentul respectiv, au obligația de a majora rata controalelor în anul de cerere 2022 și decid să aplice ratele reduse de control prevăzute în prezentul regulament trebuie să aplice majorările respective la ratele reduse de control prevăzute în prezentul regulament.

| (8) | Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 (8) și (UE) nr. 181/2014 ale Comisiei (9) prevăd rate ale controalelor pentru controalele referitoare la măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și în favoarea insulelor mici din Marea Egee. Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, care au, de asemenea, un impact negativ asupra regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și asupra insulelor mici din Marea Egee, este necesară acordarea unor derogări de la regulamentele menționate prin extinderea posibilității de a utiliza noi tehnologii ca surse alternative de dovezi în ceea ce privește controalele și prin adaptarea ratelor controalelor în cazul controalelor la fața locului pentru anul 2022. Cu toate acestea, pentru a se menține efectul preventiv al controalelor în temeiul Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 și (UE) nr. 181/2014, trebuie menținută obligația de a majora rata controalelor în conformitate cu articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. Prin urmare, statele membre care, în aplicarea articolului 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, au obligația de a majora rata controalelor în anul de cerere 2022 și decid să aplice ratele reduse de control prevăzute în prezentul regulament trebuie să aplice majorările respective la ratele reduse de control în cauză. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 (8) și (UE) nr. 181/2014 ale Comisiei (9) prevăd rate ale controalelor pentru controalele referitoare la măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și în favoarea insulelor mici din Marea Egee. Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, care au, de asemenea, un impact negativ asupra regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și asupra insulelor mici din Marea Egee, este necesară acordarea unor derogări de la regulamentele menționate prin extinderea posibilității de a utiliza noi tehnologii ca surse alternative de dovezi în ceea ce privește controalele și prin adaptarea ratelor controalelor în cazul controalelor la fața locului pentru anul 2022. Cu toate acestea, pentru a se menține efectul preventiv al controalelor în temeiul Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 și (UE) nr. 181/2014, trebuie menținută obligația de a majora rata controalelor în conformitate cu articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. Prin urmare, statele membre care, în aplicarea articolului 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, au obligația de a majora rata controalelor în anul de cerere 2022 și decid să aplice ratele reduse de control prevăzute în prezentul regulament trebuie să aplice majorările respective la ratele reduse de control în cauză.

| (9) | Articolul 24 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 al Comisiei (10) prevede că statele membre trebuie să controleze, inclusiv la fața locului, criteriile de recunoaștere a organizațiilor de producători sau a asociațiilor de organizații de producători din sectorul fructelor și legumelor. Având în vedere măsurile instituite pentru a face față pandemiei de COVID-19, controalele la fața locului privind criteriile de recunoaștere nu trebuie să se aplice în anul 2022. |
| --- | --- |

(9)

Articolul 24 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 al Comisiei (10) prevede că statele membre trebuie să controleze, inclusiv la fața locului, criteriile de recunoaștere a organizațiilor de producători sau a asociațiilor de organizații de producători din sectorul fructelor și legumelor. Având în vedere măsurile instituite pentru a face față pandemiei de COVID-19, controalele la fața locului privind criteriile de recunoaștere nu trebuie să se aplice în anul 2022.

| (10) | Articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 stabilește eșantionul pentru controalele la fața locului la cel puțin 30 % din totalul ajutoarelor solicitate. Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, există riscul ca statele membre să nu poată îndeplini aceste cerințe și, prin urmare, trebuie să se permită ca statele membre să realizeze un procentaj mai redus din controalele respective în anul 2022. |
| --- | --- |

(10)

Articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 stabilește eșantionul pentru controalele la fața locului la cel puțin 30 % din totalul ajutoarelor solicitate. Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, există riscul ca statele membre să nu poată îndeplini aceste cerințe și, prin urmare, trebuie să se permită ca statele membre să realizeze un procentaj mai redus din controalele respective în anul 2022.

| (11) | Articolul 27 alineatul (7) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 prevede că acțiunile realizate în ceea ce privește exploatațiile individuale ale membrilor organizațiilor de producători cuprinse în eșantionul menționat la articolul 27 alineatul (2) din același regulament fac obiectul cel puțin al unei vizite pentru verificarea realizării lor. Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, există riscul ca statele membre să nu poată îndeplini aceste cerințe și, prin urmare, trebuie ca în anul 2022 să nu fie supuse cerințelor privind frecvența vizitelor la exploatațiile individuale ale organizațiilor de producători. |
| --- | --- |

(11)

Articolul 27 alineatul (7) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 prevede că acțiunile realizate în ceea ce privește exploatațiile individuale ale membrilor organizațiilor de producători cuprinse în eșantionul menționat la articolul 27 alineatul (2) din același regulament fac obiectul cel puțin al unei vizite pentru verificarea realizării lor. Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, există riscul ca statele membre să nu poată îndeplini aceste cerințe și, prin urmare, trebuie ca în anul 2022 să nu fie supuse cerințelor privind frecvența vizitelor la exploatațiile individuale ale organizațiilor de producători.

| (12) | Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 prevede că controalele de nivelul 1 privind operațiunile de retragere vizează 100 % din cantitatea de produse retrase de pe piață, cu excepția produselor destinate distribuirii gratuite, în cazul cărora, în temeiul articolului 29 alineatul (3) din regulamentul menționat, statele membre pot controla un procentaj mai redus, dar nu mai mic de 10 % din cantitățile în cauză în cursul anului de comercializare, în cazul unei anumite organizații de producători. Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, există riscul ca statele membre să nu poată îndeplini această cerință și trebuie să li se permită ca, în anul 2022, să controleze un procentaj mai redus, dar nu mai mic de 10 % din cantitățile în cauză în cursul anului de comercializare, în cazul oricărei organizații de producători date, inclusiv în privința tuturor celorlalte produse retrase, indiferent de destinația prevăzută a acestora. |
| --- | --- |

(12)

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 prevede că controalele de nivelul 1 privind operațiunile de retragere vizează 100 % din cantitatea de produse retrase de pe piață, cu excepția produselor destinate distribuirii gratuite, în cazul cărora, în temeiul articolului 29 alineatul (3) din regulamentul menționat, statele membre pot controla un procentaj mai redus, dar nu mai mic de 10 % din cantitățile în cauză în cursul anului de comercializare, în cazul unei anumite organizații de producători. Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, există riscul ca statele membre să nu poată îndeplini această cerință și trebuie să li se permită ca, în anul 2022, să controleze un procentaj mai redus, dar nu mai mic de 10 % din cantitățile în cauză în cursul anului de comercializare, în cazul oricărei organizații de producători date, inclusiv în privința tuturor celorlalte produse retrase, indiferent de destinația prevăzută a acestora.

| (13) | Articolul 30 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 prevede că fiecare control trebuie să includă un eșantion care reprezintă cel puțin 5 % din cantitățile retrase de organizația de producători în cursul anului de comercializare. Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, există riscul ca statele membre să nu poată îndeplini această cerință și trebuie să li se permită ca, în anul 2022, să utilizeze eșantioane reprezentând cel puțin 3 % din cantitățile retrase de organizația de producători în cursul anului de comercializare 2020. |
| --- | --- |

(13)

Articolul 30 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 prevede că fiecare control trebuie să includă un eșantion care reprezintă cel puțin 5 % din cantitățile retrase de organizația de producători în cursul anului de comercializare. Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, există riscul ca statele membre să nu poată îndeplini această cerință și trebuie să li se permită ca, în anul 2022, să utilizeze eșantioane reprezentând cel puțin 3 % din cantitățile retrase de organizația de producători în cursul anului de comercializare 2020.

| (14) | Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, va fi în continuare dificil din punct de vedere material ca statele membre să efectueze în 2022 controale la fața locului pentru cererile anuale de ajutor, controale de nivelul 1 și 2 asupra operațiunilor de retragere și controale privind recoltarea înainte de coacere și nerecoltarea astfel cum se prevede la articolul 27 alineatul (7), la articolul 29 alineatul (2), la articolul 30 alineatul (3) și, respectiv, la articolul 31 alineatele (1) și (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892. Prin urmare, trebuie să se permită statelor membre să definească controale care să fie echivalente cu controalele la fața locului, cum ar fi fotografii cu etichetare geografică, fotografii datate, rapoarte datate bazate pe supravegherea cu ajutorul dronelor, controale administrative sau videoconferințe cu beneficiarii. |
| --- | --- |

(14)

Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, va fi în continuare dificil din punct de vedere material ca statele membre să efectueze în 2022 controale la fața locului pentru cererile anuale de ajutor, controale de nivelul 1 și 2 asupra operațiunilor de retragere și controale privind recoltarea înainte de coacere și nerecoltarea astfel cum se prevede la articolul 27 alineatul (7), la articolul 29 alineatul (2), la articolul 30 alineatul (3) și, respectiv, la articolul 31 alineatele (1) și (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892. Prin urmare, trebuie să se permită statelor membre să definească controale care să fie echivalente cu controalele la fața locului, cum ar fi fotografii cu etichetare geografică, fotografii datate, rapoarte datate bazate pe supravegherea cu ajutorul dronelor, controale administrative sau videoconferințe cu beneficiarii.

| (15) | Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, va fi în continuare dificil din punct de vedere material ca statele membre să efectueze în 2022 controale la fața locului sistematice și bazate pe eșantioane în ceea ce privește operațiunile pentru care se acordă sprijin în temeiul articolelor 45-52 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11). Prin urmare, derogarea de la articolul 32 alineatul (1) și de la articolul 42 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150 al Comisiei (12), astfel cum a fost deja introdusă în ceea ce privește exercițiile financiare 2020 și 2021, trebuie menținută și în ceea ce privește exercițiul financiar 2022, pentru a permite statelor membre să instituie controale care să fie echivalente cu controalele sistematice la fața locului, utilizând, de exemplu, fotografii datate, rapoarte datate bazate pe supravegherea cu ajutorul dronelor, controale administrative sau videoconferințe cu beneficiarii, și care să garanteze respectarea, înaintea efectuării plăților, a normelor din legislația referitoare la programele de sprijin în sectorul vitivinicol. |
| --- | --- |

(15)

Din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, va fi în continuare dificil din punct de vedere material ca statele membre să efectueze în 2022 controale la fața locului sistematice și bazate pe eșantioane în ceea ce privește operațiunile pentru care se acordă sprijin în temeiul articolelor 45-52 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (11). Prin urmare, derogarea de la articolul 32 alineatul (1) și de la articolul 42 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150 al Comisiei (12), astfel cum a fost deja introdusă în ceea ce privește exercițiile financiare 2020 și 2021, trebuie menținută și în ceea ce privește exercițiul financiar 2022, pentru a permite statelor membre să instituie controale care să fie echivalente cu controalele sistematice la fața locului, utilizând, de exemplu, fotografii datate, rapoarte datate bazate pe supravegherea cu ajutorul dronelor, controale administrative sau videoconferințe cu beneficiarii, și care să garanteze respectarea, înaintea efectuării plăților, a normelor din legislația referitoare la programele de sprijin în sectorul vitivinicol.

| (16) | Statelor membre le va fi, de asemenea, dificil din punct de vedere material să efectueze, în ceea ce privește exercițiul financiar 2022, până la termenul-limită prevăzut la articolul 43 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150, controale la fața locului sistematice asupra operațiunilor de recoltare înainte de coacere pentru care se acordă sprijin în temeiul articolului 47 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Prin urmare, trebuie introdusă o derogare prin care finalizarea controalelor să fie amânată până la 15 septembrie 2022. |
| --- | --- |

(16)

Statelor membre le va fi, de asemenea, dificil din punct de vedere material să efectueze, în ceea ce privește exercițiul financiar 2022, până la termenul-limită prevăzut la articolul 43 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150, controale la fața locului sistematice asupra operațiunilor de recoltare înainte de coacere pentru care se acordă sprijin în temeiul articolului 47 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Prin urmare, trebuie introdusă o derogare prin care finalizarea controalelor să fie amânată până la 15 septembrie 2022.

| (17) | Articolul 27 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 al Comisiei (13) stabilește numărul eșantioanelor de struguri proaspeți de prelevat din plantațiile viticole în perioada în care se recoltează parcela respectivă pentru crearea băncii analitice de date izotopice menționată la articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei (14). În cazurile în care măsurile instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19 nu permit în continuare statelor membre să efectueze astfel de controale, statele membre trebuie să poată aplica o derogare de la numărul minim de eșantioane. |
| --- | --- |

(17)

Articolul 27 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 al Comisiei (13) stabilește numărul eșantioanelor de struguri proaspeți de prelevat din plantațiile viticole în perioada în care se recoltează parcela respectivă pentru crearea băncii analitice de date izotopice menționată la articolul 39 din Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei (14). În cazurile în care măsurile instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19 nu permit în continuare statelor membre să efectueze astfel de controale, statele membre trebuie să poată aplica o derogare de la numărul minim de eșantioane.

| (18) | Articolul 31 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 prevede că statele membre trebuie să efectueze controale anuale la fața locului care să vizeze cel puțin 5 % din numărul total al producătorilor vitivinicoli identificați în registrul plantațiilor viticole. Deoarece măsurile instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19 fac în continuare dificilă, din punct de vedere material, efectuarea controalelor respective în mai multe state membre producătoare de vin, acest procentaj trebuie redus pentru anul 2022. Din același motiv, trebuie să se permită statelor membre să suspende temporar, în anul 2022, controalele sistematice la fața locului prevăzute la articolul 31 alineatul (2) litera (c) din regulamentul menționat, care trebuie efectuate pentru suprafețele cultivate cu viță-de-vie neincluse în dosarul producătorului vitivinicol. |
| --- | --- |

(18)

Articolul 31 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 prevede că statele membre trebuie să efectueze controale anuale la fața locului care să vizeze cel puțin 5 % din numărul total al producătorilor vitivinicoli identificați în registrul plantațiilor viticole. Deoarece măsurile instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19 fac în continuare dificilă, din punct de vedere material, efectuarea controalelor respective în mai multe state membre producătoare de vin, acest procentaj trebuie redus pentru anul 2022. Din același motiv, trebuie să se permită statelor membre să suspende temporar, în anul 2022, controalele sistematice la fața locului prevăzute la articolul 31 alineatul (2) litera (c) din regulamentul menționat, care trebuie efectuate pentru suprafețele cultivate cu viță-de-vie neincluse în dosarul producătorului vitivinicol.

| (19) | În ceea ce privește programele de lucru pentru sprijinirea sectorului uleiului de măsline și al măslinelor de masă, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 al Comisiei (15) conține norme privind controalele la fața locului pentru a verifica dacă sunt îndeplinite condițiile de acordare a finanțării din partea Uniunii. Măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19 ar putea îngreuna efectuarea acestor controale astfel cum se prevede la articolul 6 din regulamentul respectiv. Prin urmare, este oportun să se ofere flexibilitate statelor membre, permițând înlocuirea controalelor la fața locului în anul calendaristic 2022 cu controale alternative. |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește programele de lucru pentru sprijinirea sectorului uleiului de măsline și al măslinelor de masă, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 al Comisiei (15) conține norme privind controalele la fața locului pentru a verifica dacă sunt îndeplinite condițiile de acordare a finanțării din partea Uniunii. Măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19 ar putea îngreuna efectuarea acestor controale astfel cum se prevede la articolul 6 din regulamentul respectiv. Prin urmare, este oportun să se ofere flexibilitate statelor membre, permițând înlocuirea controalelor la fața locului în anul calendaristic 2022 cu controale alternative.

| (20) | În ceea ce privește ajutoarele din sectorul apicol, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1368 al Comisiei (16) conține norme privind monitorizarea și controalele referitoare la punerea corectă în aplicare a măsurilor incluse în programele apicole naționale, la cuantumul cheltuielilor suportate efectiv și la corectitudinea numărului de stupi declarat de apicultori. În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din regulamentul menționat, statele membre trebuie să se asigure că cel puțin 5 % din solicitanții de ajutor din cadrul programelor apicole sunt supuși controalelor la fața locului. Măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19 ar putea îngreuna efectuarea numărului de controale la fața locului necesar pentru atingerea pragului respectiv. Prin urmare, este necesar să se prevadă o flexibilitate care să le permită statelor membre să deroge de la cerința respectivă. Cu toate acestea, derogarea respectivă nu trebuie să ducă la o creștere a riscului de efectuare a unor plăți necuvenite. Prin urmare, o eventuală reducere a numărului controalelor la fața locului trebuie compensată pe cât posibil prin controale alternative. |
| --- | --- |

(20)

În ceea ce privește ajutoarele din sectorul apicol, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1368 al Comisiei (16) conține norme privind monitorizarea și controalele referitoare la punerea corectă în aplicare a măsurilor incluse în programele apicole naționale, la cuantumul cheltuielilor suportate efectiv și la corectitudinea numărului de stupi declarat de apicultori. În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din regulamentul menționat, statele membre trebuie să se asigure că cel puțin 5 % din solicitanții de ajutor din cadrul programelor apicole sunt supuși controalelor la fața locului. Măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19 ar putea îngreuna efectuarea numărului de controale la fața locului necesar pentru atingerea pragului respectiv. Prin urmare, este necesar să se prevadă o flexibilitate care să le permită statelor membre să deroge de la cerința respectivă. Cu toate acestea, derogarea respectivă nu trebuie să ducă la o creștere a riscului de efectuare a unor plăți necuvenite. Prin urmare, o eventuală reducere a numărului controalelor la fața locului trebuie compensată pe cât posibil prin controale alternative.

| (21) | Datorită faptului că în ultimii doi ani statelor membre le-au fost oferite diverse opțiuni de flexibilitate în ceea ce privește majorarea ratei controalelor, este important să se restabilească regula inițială, care are un efect disuasiv semnificativ, și să se clarifice anul care trebuie luat în considerare pentru stabilirea majorării ratei controalelor în conformitate cu articolul 35 și cu articolele 50 alineatul (5) și 68 alineatul (4) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 și cu articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. Având în vedere posibilele modificări implementate de statele membre în procedurile lor de control în urma detectării de neconformități, nu este considerată adecvată aplicarea unor mecanisme corective în ceea ce privește neconformitățile constatate în timpul controalelor legate de anul de cerere 2019, trebuind să se ia în considerare anul cel mai recent. Prin urmare, este necesar să se modifice articolele 3, 5 și 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/725. |
| --- | --- |

(21)

Datorită faptului că în ultimii doi ani statelor membre le-au fost oferite diverse opțiuni de flexibilitate în ceea ce privește majorarea ratei controalelor, este important să se restabilească regula inițială, care are un efect disuasiv semnificativ, și să se clarifice anul care trebuie luat în considerare pentru stabilirea majorării ratei controalelor în conformitate cu articolul 35 și cu articolele 50 alineatul (5) și 68 alineatul (4) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 și cu articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. Având în vedere posibilele modificări implementate de statele membre în procedurile lor de control în urma detectării de neconformități, nu este considerată adecvată aplicarea unor mecanisme corective în ceea ce privește neconformitățile constatate în timpul controalelor legate de anul de cerere 2019, trebuind să se ia în considerare anul cel mai recent. Prin urmare, este necesar să se modifice articolele 3, 5 și 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/725.

| (22) | Derogările de la Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, (UE) nr. 180/2014, (UE) nr. 181/2014, (UE) 2017/892, (UE) 2016/1150, (UE) 2018/274, (UE) nr. 615/2014 și (UE) 2015/1368 prevăzute în prezentul regulament trebuie să permită statelor membre să evite întârzierile în ceea ce privește măsurile de control și prelucrarea cererilor de plată, evitând, în consecință, întârzierile în ceea ce privește efectuarea plăților către beneficiari pentru anul 2022. Este însă imperativ ca derogările respective să nu pericliteze buna gestiune financiară și îndeplinirea cerinței referitoare la un nivel de asigurare suficient. În consecință, statelor membre care recurg la derogările în cauză le revine răspunderea de a lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că se evită plățile în exces și că se inițiază recuperarea sumelor plătite necuvenit. În plus, recurgerea la aceste derogări trebuie să fie inclusă în declarația de gestiune menționată la articolul 7 alineatul (3) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 pentru exercițiile financiare 2022 și 2023. |
| --- | --- |

(22)

Derogările de la Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, (UE) nr. 180/2014, (UE) nr. 181/2014, (UE) 2017/892, (UE) 2016/1150, (UE) 2018/274, (UE) nr. 615/2014 și (UE) 2015/1368 prevăzute în prezentul regulament trebuie să permită statelor membre să evite întârzierile în ceea ce privește măsurile de control și prelucrarea cererilor de plată, evitând, în consecință, întârzierile în ceea ce privește efectuarea plăților către beneficiari pentru anul 2022. Este însă imperativ ca derogările respective să nu pericliteze buna gestiune financiară și îndeplinirea cerinței referitoare la un nivel de asigurare suficient. În consecință, statelor membre care recurg la derogările în cauză le revine răspunderea de a lua toate măsurile necesare pentru a se asigura că se evită plățile în exces și că se inițiază recuperarea sumelor plătite necuvenit. În plus, recurgerea la aceste derogări trebuie să fie inclusă în declarația de gestiune menționată la articolul 7 alineatul (3) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 pentru exercițiile financiare 2022 și 2023.

| (23) | Pentru a se asigura implementarea fără probleme a măsurilor prevăzute în prezentul regulament care sunt necesare pentru ca statele membre să organizeze campaniile de controale cu respectarea măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și să se aplice retroactiv, pentru a permite statelor membre să implementeze modificările preconizate încă de la începutul campaniilor de control respective: măsurile din capitolele I și II și din capitolul III secțiunile 3 și 4 trebuie să se aplice de la 1 ianuarie 2022, corespunzând anului de cerere din Sistemul integrat de administrare și control sau anului calendaristic în cazul altor măsuri de sprijin pentru dezvoltare rurală decât cele pe suprafață și pentru animale și în cazul măsurilor din sectorul vitivinicol; măsurile din capitolul III secțiunile 1 și 2 trebuie să se aplice de la 16 octombrie 2021, corespunzând exercițiului financiar, iar măsurile din capitolul III secțiunea 5 trebuie să se aplice de la 1 august 2021, corespunzând anului apicol. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a se asigura implementarea fără probleme a măsurilor prevăzute în prezentul regulament care sunt necesare pentru ca statele membre să organizeze campaniile de controale cu respectarea măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și să se aplice retroactiv, pentru a permite statelor membre să implementeze modificările preconizate încă de la începutul campaniilor de control respective: măsurile din capitolele I și II și din capitolul III secțiunile 3 și 4 trebuie să se aplice de la 1 ianuarie 2022, corespunzând anului de cerere din Sistemul integrat de administrare și control sau anului calendaristic în cazul altor măsuri de sprijin pentru dezvoltare rurală decât cele pe suprafață și pentru animale și în cazul măsurilor din sectorul vitivinicol; măsurile din capitolul III secțiunile 1 și 2 trebuie să se aplice de la 16 octombrie 2021, corespunzând exercițiului financiar, iar măsurile din capitolul III secțiunea 5 trebuie să se aplice de la 1 august 2021, corespunzând anului apicol.

| (24) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru fondurile agricole, al Comitetului privind plățile directe, al Comitetului privind dezvoltarea rurală și al Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(24)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru fondurile agricole, al Comitetului privind plățile directe, al Comitetului privind dezvoltarea rurală și al Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DEROGĂRI DE LA REGULAMENTUL (UE) NR. 809/2014

Articolul 1

Prin derogare de la articolul 24 alineatul (4), de la articolul 48 alineatul (5), de la articolul 49 alineatul (1), de la articolul 52 alineatul (1), de la articolul 60 alineatul (2) al treilea paragraf și de la articolul 71 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, date fiind măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19, în ceea ce privește controalele care trebuie efectuate pentru anul de cerere 2022 sau, respectiv, pentru anul calendaristic 2022 în legătură cu schemele de ajutoare pe suprafață, statele membre pot decide să renunțe complet la inspecțiile fizice care ar fi trebuit efectuate în conformitate cu regulamentul menționat, în special la vizitele pe teren și la controalele la fața locului, înlocuindu-le cu utilizarea fotointerpretării ortoimaginilor prin satelit sau aeriene sau cu utilizarea de tehnologii noi cum ar fi fotografiile cu etichetare geografică ori a altor probe relevante, inclusiv a documentelor justificative furnizate de beneficiar la solicitarea autorității competente care ar permite formularea, într-un mod considerat satisfăcător de către autoritatea competentă, a unor concluzii definitive.

Dacă vizitele la locul de desfășurare a operațiunii pentru care se acordă sprijin sau la locul investiției menționate la articolul 48 alineatul (5) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 nu pot fi înlocuite cu documente justificative relevante, statele membre efectuează vizitele respective după efectuarea plății finale.

Articolul 2

Prin derogare de la articolul 26 alineatul (4) și de la articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, dacă, din cauza măsurilor luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19, statele membre nu sunt în măsură să efectueze controalele la fața locului în termenul prevăzut de dispozițiile respective, iar metodele alternative, inclusiv utilizarea de tehnologii noi, nu pot oferi dovezile necesare, statele membre pot decide să efectueze respectivele controale pentru anul de cerere 2022 sau, respectiv, pentru anul calendaristic 2022 în orice moment al anului, cu condiția ca respectivele controale să permită verificarea îndeplinirii criteriilor de eligibilitate.

Articolul 3

(1)   Dacă, din cauza măsurilor instituite pentru combaterea pandemiei de COVID-19, statele membre nu sunt în măsură să efectueze controale la fața locului în anul de cerere 2022 sau, respectiv, în anul calendaristic 2022 în conformitate cu cerințele prevăzute la articolele 30-33, la articolul 40a alineatul (1) primul paragraf litera (c), la articolul 40a alineatul (2) litera (b), la articolul 50 alineatul (1) primul paragraf, la articolul 52 alineatul (2), la articolul 60 alineatul (2) al treilea paragraf și la articolul 68 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, statele membre pot decide să aplice normele prevăzute, respectiv, la alineatele (2)-(10) ale prezentului articol.

(2)   Prin derogare de la articolul 30 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, în anul de cerere 2022 rata controalelor trebuie să fie de cel puțin:

| (a) | 3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri în cadrul schemei de plată de bază sau al schemei de plată unică pe suprafață; |
| --- | --- |

(a)

3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri în cadrul schemei de plată de bază sau al schemei de plată unică pe suprafață;

| (b) | 3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plata redistributivă; |
| --- | --- |

(b)

3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plata redistributivă;

| (c) | 3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plata pentru zonele cu constrângeri naturale; |
| --- | --- |

(c)

3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plata pentru zonele cu constrângeri naturale;

| (d) | 3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plata pentru tinerii fermieri; |
| --- | --- |

(d)

3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plata pentru tinerii fermieri;

| (e) | 3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plățile pe suprafață din cadrul sprijinului cuplat facultativ; |
| --- | --- |

(e)

3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plățile pe suprafață din cadrul sprijinului cuplat facultativ;

| (f) | 3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plata din cadrul schemei pentru micii fermieri; |
| --- | --- |

(f)

3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plata din cadrul schemei pentru micii fermieri;

| (g) | 10 % din suprafețele declarate pentru producția de cânepă; |
| --- | --- |

(g)

10 % din suprafețele declarate pentru producția de cânepă;

| (h) | 3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plata specifică pentru cultura de bumbac. |
| --- | --- |

(h)

3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri pentru plata specifică pentru cultura de bumbac.

Statele membre care, în conformitate cu articolul 36 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, au decis deja să reducă la 3 % ratele controalelor în cazul anumitor scheme pot reduce și mai mult, la 1 %, procentajele stabilite în prezentul alineat pentru schemele respective. Statele membre care au introdus un sistem de autorizare prealabilă pentru cultivarea cânepii în conformitate cu articolul 36 alineatul (6) din regulamentul respectiv nu reduc și mai mult rata de control sub 10 %.

(3)   Prin derogare de la articolul 31 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, în anul de cerere 2022 rata controalelor trebuie să fie de cel puțin:

| (a) | 3 % din totalul beneficiarilor care trebuie să respecte practicile agricole benefice pentru climă și mediu; |
| --- | --- |

(a)

3 % din totalul beneficiarilor care trebuie să respecte practicile agricole benefice pentru climă și mediu;

| (b) | 1 % din:






  (i) | fie toți beneficiarii care se califică pentru plata de ecologizare, sunt scutiți de obligațiile privind diversificarea culturilor și zonele de interes ecologic prin neatingerea pragurilor menționate la articolele 44 și 46 din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 și nu sunt vizați de obligațiile menționate la articolul 45 din respectivul regulament; |
| --- | --- | --- |

(b)

1 % din:

(i)

fie toți beneficiarii care se califică pentru plata de ecologizare, sunt scutiți de obligațiile privind diversificarea culturilor și zonele de interes ecologic prin neatingerea pragurilor menționate la articolele 44 și 46 din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 și nu sunt vizați de obligațiile menționate la articolul 45 din respectivul regulament;

| (ii) | fie, în anii în care dispozițiile articolului 44 din Regulamentul delegat (UE) nr. 639/2014 al Comisiei (17) nu se aplică într-un stat membru, beneficiarii care se califică pentru plata de ecologizare, sunt scutiți de obligațiile privind diversificarea culturilor și zonele de interes ecologic prin neatingerea pragurilor menționate la articolele 44 și 46 din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 și nu sunt vizați de obligația menționată la articolul 45 alineatul (1) din respectivul regulament; |
| --- | --- |

(ii)

fie, în anii în care dispozițiile articolului 44 din Regulamentul delegat (UE) nr. 639/2014 al Comisiei (17) nu se aplică într-un stat membru, beneficiarii care se califică pentru plata de ecologizare, sunt scutiți de obligațiile privind diversificarea culturilor și zonele de interes ecologic prin neatingerea pragurilor menționate la articolele 44 și 46 din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 și nu sunt vizați de obligația menționată la articolul 45 alineatul (1) din respectivul regulament;

| (c) | 3 % din totalul beneficiarilor care trebuie să respecte practicile în materie de înverzire și care utilizează schemele de certificare de mediu naționale sau regionale menționate la articolul 43 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013. |
| --- | --- |

(c)

3 % din totalul beneficiarilor care trebuie să respecte practicile în materie de înverzire și care utilizează schemele de certificare de mediu naționale sau regionale menționate la articolul 43 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013.

Rata controalelor menționată la primul paragraf litera (a) cuprinde, în același timp, cel puțin 3 % din totalul beneficiarilor care dețin suprafețe acoperite cu pășuni permanente sensibile din punct de vedere ecologic în zone vizate de Directiva 92/43/CEE a Consiliului (18) sau de Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19) și alte suprafețe sensibile menționate la articolul 45 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013.

(4)   Prin derogare de la articolul 32 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, în anul de cerere 2022 rata controalelor trebuie să fie de cel puțin:

| (a) | 3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri în cadrul măsurilor de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

(a)

3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri în cadrul măsurilor de dezvoltare rurală;

| (b) | 3 % din totalul colectivelor care depun o cerere colectivă. |
| --- | --- |

(b)

3 % din totalul colectivelor care depun o cerere colectivă.

Pentru rata controalelor menționată la primul paragraf litera (a), în cazul măsurilor prevăzute la articolele 28 și 29 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (20), rata controalelor de 3 % se atinge la nivelul măsurii individuale.

(5)   Prin derogare de la articolul 33 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, în anul de cerere 2022 rata de control trebuie să fie de cel puțin 3 % din totalul beneficiarilor care depun cereri în cadrul schemelor de ajutoare pentru animale, vizând cel puțin 3 % dintre animale.

(6)   Prin derogare de la articolul 40a alineatul (1) primul paragraf litera (c) prima teză din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, controalele relevante în ceea ce privește criteriile de eligibilitate, angajamentele și alte obligații trebuie să fie efectuate pentru cel puțin 3 % dintre beneficiarii vizați.

(7)   Prin derogare de la articolul 40a alineatul (2) litera (b) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, controalele în ceea ce privește conținutul de tetrahidrocanabinol din culturile de cânepă trebuie să fie efectuate pentru cel puțin 10 % din suprafață.

(8)   Prin derogare de la articolul 50 alineatul (1) primul paragraf și de la articolul 60 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, în anul calendaristic 2022 rata controalelor trebuie să fie de cel puțin 3 %.

(9)   Prin derogare de la articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, în anul calendaristic 2022 rata controalelor pentru controalele ex post trebuie să fie de cel puțin 0,6 %.

(10)   Prin derogare de la articolul 68 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, rata controalelor pentru ecocondiționalitate în anul de cerere 2022 trebuie să fie de cel puțin 0,5 %.

CAPITOLUL II

DEROGĂRI DE LA MĂSURILE SPECIFICE ÎN FAVOAREA REGIUNILOR ULTRAPERIFERICE ALE UNIUNII ȘI ÎN FAVOAREA INSULELOR MICI DIN MAREA EGEE

SECȚIUNEA 1

Derogări de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014

Articolul 4

(1)   Prin derogare de la articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, dacă, din cauza măsurilor luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19, statele membre nu sunt în măsură să efectueze controalele fizice în regiunile ultraperiferice în conformitate cu normele stabilite de dispoziția respectivă, statele membre pot decide ca în anul 2022 să organizeze controale fizice în conformitate cu normele prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol.

(2)   Controalele fizice efectuate în regiunea ultraperiferică în cauză la importul, introducerea, exportul și expedierea produselor agricole implică un eșantion reprezentativ în proporție de cel puțin 3 % din licențele și certificatele prezentate în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014.

(3)   Prin derogare de la articolul 22 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, dacă, din cauza măsurilor luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19, statele membre nu sunt în măsură să efectueze controalele la fața locului în regiunile ultraperiferice în conformitate cu normele stabilite la articolul menționat, statele membre pot decide ca în anul 2022 să organizeze controale la fața locului în conformitate cu normele prevăzute la alineatul (4) din prezentul articol.

(4)   Pe baza unei analize a riscurilor efectuate în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, autoritățile competente efectuează controale la fața locului pe un eșantion de cel puțin 3 % din cererile de ajutor. Eșantionul reprezintă, de asemenea, cel puțin 3 % din cuantumurile care fac obiectul ajutoarelor pentru fiecare acțiune.

(5)   Prin derogare de la articolul 16 alineatul (2) și de la articolul 22 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014, dacă, din cauza măsurilor luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19, statele membre nu sunt în măsură să efectueze controalele la fața locului privind măsurile specifice în favoarea regiunilor ultraperiferice în conformitate cu normele prevăzute în dispozițiile respective pentru anul 2022, statele membre pot decide:

| (a) | înlocuirea controalelor la fața locului cu utilizarea unor noi tehnologii, inclusiv a fotografiilor cu etichetare geografică, a fotografiilor datate, a rapoartelor datate bazate pe supravegherea cu ajutorul dronelor, a videoconferințelor cu beneficiarii sau a oricăror documente justificative relevante pe care se poate baza verificarea punerii corecte în aplicare a măsurilor; |
| --- | --- |

(a)

înlocuirea controalelor la fața locului cu utilizarea unor noi tehnologii, inclusiv a fotografiilor cu etichetare geografică, a fotografiilor datate, a rapoartelor datate bazate pe supravegherea cu ajutorul dronelor, a videoconferințelor cu beneficiarii sau a oricăror documente justificative relevante pe care se poate baza verificarea punerii corecte în aplicare a măsurilor;

| (b) | efectuarea respectivelor controale în orice moment al anului, cu condiția ca respectivele controale să permită, în continuare, verificarea îndeplinirii criteriilor de eligibilitate, inclusiv după efectuarea plății finale. |
| --- | --- |

(b)

efectuarea respectivelor controale în orice moment al anului, cu condiția ca respectivele controale să permită, în continuare, verificarea îndeplinirii criteriilor de eligibilitate, inclusiv după efectuarea plății finale.

SECȚIUNEA 2

Derogări de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 181/2014

Articolul 5

(1)   Prin derogare de la articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 181/2014, dacă, din cauza măsurilor luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19, Grecia nu este în măsură să efectueze controalele fizice în conformitate cu normele stabilite de dispoziția respectivă, Grecia poate decide ca în anul 2022 să organizeze controale fizice în conformitate cu normele prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol.

(2)   Controalele fizice efectuate în insulele mici din Marea Egee la introducerea produselor agricole implică un eșantion reprezentativ în proporție de cel puțin 3 % din certificatele prezentate în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 181/2014. Controalele fizice efectuate în insulele mici din Marea Egee la exportul sau expedierea prevăzute în secțiunea 3 din regulamentul menționat implică un eșantion reprezentativ în proporție de cel puțin 3 % din operațiuni, pe baza profilurilor de risc stabilite de Grecia.

(3)   Prin derogare de la articolul 20 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 181/2014, dacă, din cauza măsurilor luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19, Grecia nu este în măsură să efectueze controalele la fața locului în conformitate cu normele stabilite la articolul respectiv, Grecia poate decide ca în anul 2022 să organizeze controale la fața locului în conformitate cu normele prevăzute la alineatul (4) din prezentul articol.

(4)   Pe baza unei analize a riscurilor în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 181/2014, autoritățile competente efectuează controale la fața locului pe un eșantion, pentru fiecare acțiune, de cel puțin 3 % din cererile de ajutor. Eșantionul reprezintă, de asemenea, cel puțin 3 % din cuantumurile care fac obiectul ajutoarelor pentru fiecare acțiune.

(5)   Prin derogare de la articolul 13 alineatul (2) și de la articolul 20 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 181/2014, dacă, din cauza măsurilor luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19, Grecia nu este în măsură să efectueze controalele la fața locului privind măsurile specifice în favoarea insulelor mici din Marea Egee în conformitate cu normele prevăzute în dispozițiile respective pentru anul 2022, Grecia poate decide:

| (a) | înlocuirea controalelor la fața locului cu utilizarea unor noi tehnologii, inclusiv a fotografiilor cu etichetare geografică, a fotografiilor datate, a rapoartelor datate bazate pe supravegherea cu ajutorul dronelor, a videoconferințelor cu beneficiarii sau a oricăror documente justificative relevante pe care se poate baza verificarea punerii corecte în aplicare a măsurilor; |
| --- | --- |

(a)

înlocuirea controalelor la fața locului cu utilizarea unor noi tehnologii, inclusiv a fotografiilor cu etichetare geografică, a fotografiilor datate, a rapoartelor datate bazate pe supravegherea cu ajutorul dronelor, a videoconferințelor cu beneficiarii sau a oricăror documente justificative relevante pe care se poate baza verificarea punerii corecte în aplicare a măsurilor;

| (b) | efectuarea respectivelor controale în orice moment al anului, cu condiția ca respectivele controale să permită, în continuare, verificarea îndeplinirii criteriilor de eligibilitate, inclusiv după efectuarea plății finale. |
| --- | --- |

(b)

efectuarea respectivelor controale în orice moment al anului, cu condiția ca respectivele controale să permită, în continuare, verificarea îndeplinirii criteriilor de eligibilitate, inclusiv după efectuarea plății finale.

CAPITOLUL III

DEROGĂRI DE LA NORMELE DE PUNERE ÎN APLICARE A ORGANIZĂRII COMUNE A PIEȚELOR

SECȚIUNEA 1

Derogări de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892

Articolul 6

(1)   Prin derogare de la articolul 24 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892, controalele la fața locului privind criteriile de recunoaștere nu trebuie să se aplice pentru anul 2022.

(2)   Prin derogare de la articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892, în anul 2022 controalele la fața locului menționate la articolul 27 din regulamentul respectiv vizează un eșantion care reprezintă cel puțin 10 % din totalul ajutoarelor solicitate pentru anul 2021.

(3)   Prin derogare de la articolul 27 alineatul (7) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892, în cazul controalelor la fața locului efectuate în 2022 nu se aplică regula potrivit căreia acțiunile privind exploatațiile individuale ale membrilor organizațiilor de producători cuprinse în eșantionul menționat la articolul 27 alineatul (2) din regulamentul menționat fac obiectul cel puțin al unei vizite la locul realizării acțiunii pentru verificarea realizării acesteia.

(4)   Prin derogare de la articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892, în anul 2022, în cazul tuturor produselor retrase, indiferent de destinația prevăzută a acestora, statele membre pot controla un procentaj mai redus decât cel prevăzut în dispoziția respectivă, cu condiția ca procentajul să nu fie mai mic de 10 % din cantitățile în cauză în cursul anului de comercializare, în cazul oricărei organizații de producători date.

(5)   Prin derogare de la articolul 30 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892, în anul 2022, fiecare control include un eșantion care reprezintă cel puțin 3 % din cantitățile retrase de organizația de producători în cursul anului de comercializare 2021.

(6)   Prin derogare de la articolul 27 alineatele (2) și (7), de la articolul 29 alineatul (2), de la articolul 30 alineatul (3) și de la articolul 31 alineatele (1) și (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892, în anul 2022, dacă măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19 nu permit statelor membre să efectueze controale la fața locului în conformitate cu dispozițiile menționate, controalele respective la fața locului pot fi înlocuite cu alte tipuri de controale, care urmează să fie definite de statele membre, de exemplu fotografii cu etichetare geografică, fotografii datate, rapoarte datate bazate pe supravegherea cu ajutorul dronelor, controale administrative sau videoconferințe cu beneficiarii.

SECȚIUNEA 2

Derogări de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150

Articolul 7

(1)   Prin derogare de la articolul 32 alineatul (1) și de la articolul 42 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150, în cursul exercițiului financiar 2022, dacă măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19 nu permit statelor membre să efectueze controale la fața locului în conformitate cu dispozițiile menționate, controalele respective pot fi înlocuite cu alte tipuri de controale, care urmează să fie definite de statele membre, de exemplu fotografii datate, rapoarte datate bazate pe supravegherea cu ajutorul dronelor, controale administrative sau videoconferințe cu beneficiarii, astfel încât să se garanteze respectarea normelor referitoare la programele de sprijin în sectorul vitivinicol.

(2)   Prin derogare de la articolul 43 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150, în exercițiul financiar 2022, dacă măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19 nu permit statelor membre să efectueze controale la fața locului în conformitate cu dispoziția menționată, controalele respective privind operațiunile de recoltare înainte de coacere se efectuează până la 15 septembrie 2022.

SECȚIUNEA 3

Derogări de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274

Articolul 8

(1)   Prin derogare de la articolul 27 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274, dacă, în perioada de recoltare a strugurilor din anul 2022, măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19 nu permit statelor membre să colecteze și să prelucreze suficienți struguri proaspeți pentru a constitui numărul de eșantioane prevăzut în partea II a anexei III la regulamentul menționat, statele membre pot aplica o derogare de la respectivul număr de eșantioane.

(2)   Prin derogare de la articolul 31 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274, dacă măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19 nu permit statelor membre să efectueze controale la fața locului în 2022 în conformitate cu dispoziția menționată, statele membre efectuează astfel de controale care vizează cel puțin 3 % din numărul total al producătorilor vitivinicoli identificați în registrul plantațiilor viticole.

(3)   Prin derogare de la articolul 31 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274, în 2022 statele membre pot suspenda temporar controalele sistematice la fața locului efectuate pentru suprafețele cultivate cu viță-de-vie care nu sunt incluse în dosarul producătorului vitivinicol, dacă măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19 nu permit statelor membre efectuarea controalelor respective.

SECȚIUNEA 4

Derogări de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014

Articolul 9

Prin derogare de la articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014, dacă măsurile luate pentru combaterea pandemiei de COVID-19 nu permit statelor membre să efectueze în timp util controalele la fața locului în anul calendaristic 2022, statele membre pot decide să înlocuiască parțial sau în întregime controalele la fața locului cu controale administrative sau cu utilizarea de dovezi relevante, inclusiv fotografii cu etichetare geografică, conversații video sau alte dovezi în format electronic.

SECȚIUNEA 5

Derogări de la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1368

Articolul 10

Prin derogare de la articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1368, în cursul anului apicol 2022 statele membre pot decide să se abată de la pragul de 5 % referitor la controalele la fața locului asupra solicitanților de ajutor din cadrul programelor apicole, cu condiția să înlocuiască controalele la fața locului planificate cu controale alternative, solicitând fotografii, purtând conversații video sau prin orice altă modalitate pe care se poate baza verificarea implementării corecte a măsurilor incluse în programul apicol.

CAPITOLUL IV

MODIFICĂRI ALE REGULAMENTULUI DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/725

Articolul 11

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/725 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „(6)   Prin derogare de la articolul 35 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, statele membre pot decide să nu aplice majorarea ratei controalelor care ar fi trebuit aplicată în anul de cerere 2021 pentru schemele de ajutoare și pentru măsurile de sprijin menționate la alineatele (2)-(5) din prezentul articol.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Prin derogare de la articolul 35 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, statele membre pot decide să nu aplice majorarea ratei controalelor care ar fi trebuit aplicată în anul de cerere 2021 pentru schemele de ajutoare și pentru măsurile de sprijin menționate la alineatele (2)-(5) din prezentul articol.”;

| (b) | alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:

  „(10)   Prin derogare de la articolul 50 alineatul (5) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, statele membre pot decide să nu aplice majorarea ratei controalelor care ar fi trebuit aplicată în anul calendaristic 2021 pentru schemele de ajutoare și pentru măsurile de sprijin menționate la alineatele (2)-(5) din prezentul articol.”; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:

„(10)   Prin derogare de la articolul 50 alineatul (5) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, statele membre pot decide să nu aplice majorarea ratei controalelor care ar fi trebuit aplicată în anul calendaristic 2021 pentru schemele de ajutoare și pentru măsurile de sprijin menționate la alineatele (2)-(5) din prezentul articol.”;

| (c) | alineatul (13) se înlocuiește cu următorul text:

  „(13)   Prin derogare de la articolul 68 alineatul (4) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, statele membre pot decide să nu aplice majorarea ratei controalelor care ar fi trebuit aplicată în anul de cerere 2021.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (13) se înlocuiește cu următorul text:

„(13)   Prin derogare de la articolul 68 alineatul (4) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, statele membre pot decide să nu aplice majorarea ratei controalelor care ar fi trebuit aplicată în anul de cerere 2021.”

| 2. | La articolul 5, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „(6)   Prin derogare de la articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, statele membre pot decide să nu aplice majorarea ratei controalelor care ar fi trebuit aplicată în anul de cerere 2021 pentru schemele de ajutoare și pentru măsurile de sprijin menționate la alineatele (1)-(5) din prezentul articol.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 5, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Prin derogare de la articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, statele membre pot decide să nu aplice majorarea ratei controalelor care ar fi trebuit aplicată în anul de cerere 2021 pentru schemele de ajutoare și pentru măsurile de sprijin menționate la alineatele (1)-(5) din prezentul articol.”

| 3. | La articolul 6, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „(6)   Prin derogare de la articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, Grecia poate decide să nu aplice majorarea ratei controalelor care ar fi trebuit aplicată în anul de cerere 2021 pentru schemele de ajutoare și pentru măsurile de sprijin menționate la alineatele (1)-(5) din prezentul articol.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 6, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Prin derogare de la articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, Grecia poate decide să nu aplice majorarea ratei controalelor care ar fi trebuit aplicată în anul de cerere 2021 pentru schemele de ajutoare și pentru măsurile de sprijin menționate la alineatele (1)-(5) din prezentul articol.”

CAPITOLUL V

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 12

În cazul statelor membre care aplică dispozițiile de la capitolele I, II și III, declarația de gestiune care trebuie întocmită în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 include, pentru exercițiile financiare 2022 și 2023, o confirmare a faptului că a fost evitată efectuarea de plăți în exces către beneficiari și că a fost inițiată recuperarea sumelor plătite necuvenit, pe baza verificării tuturor informațiilor necesare.

CAPITOLUL VI

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 13

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Capitolele I și II, capitolul III secțiunile 3 și 4 și capitolul IV se aplică de la 1 ianuarie 2022.

Capitolul III secțiunile 1 și 2 se aplică de la 16 octombrie 2021.

Capitolul III secțiunea 5 se aplică de la 1 august 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 iulie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 549.

1

(2)  
  JO L 78, 20.3.2013, p. 23.

2

(3)  
  JO L 78, 20.3.2013, p. 41.

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/532 al Comisiei din 16 aprilie 2020 de derogare, pentru anul 2020, de la Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, (UE) nr. 180/2014, (UE) nr. 181/2014, (UE) 2017/892, (UE) 2016/1150, (UE) 2018/274, (UE) 2017/39, (UE) 2015/1368 și (UE) 2016/1240 în ceea ce privește anumite controale administrative și la fața locului aplicabile în cadrul politicii agricole comune (JO L 119, 17.4.2020, p. 3).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/725 al Comisiei din 4 mai 2021 de derogare, pentru anul 2021, de la Regulamentele de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, (UE) nr. 180/2014, (UE) nr. 181/2014, (UE) 2017/892, (UE) 2016/1150, (UE) 2018/274, (UE) nr. 615/2014 și (UE) 2015/1368 în ceea ce privește anumite controale administrative și la fața locului aplicabile în cadrul politicii agricole comune (JO L 155, 5.5.2021, p. 8).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei din 17 iulie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul integrat de administrare și control, măsurile de dezvoltare rurală și ecocondiționalitatea (JO L 227, 31.7.2014, p. 69).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 608).

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 180/2014 al Comisiei din 20 februarie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 228/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii (JO L 63, 4.3.2014, p. 13).

8

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 181/2014 al Comisiei din 20 februarie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 229/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee (JO L 63, 4.3.2014, p. 53).

9

(10)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/892 al Comisiei din 13 martie 2017 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (JO L 138, 25.5.2017, p. 57).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).

11

(12)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1150 al Comisiei din 15 aprilie 2016 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește programele naționale de sprijin în sectorul vitivinicol (JO L 190, 15.7.2016, p. 23).

12

(13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/274 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii și notificările, de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele relevante și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/561 al Comisiei (JO L 58, 28.2.2018, p. 60).

13

(14)  Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, registrul plantațiilor viticole, documentele însoțitoare și certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii, notificările și publicarea informațiilor notificate, de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele și sancțiunile relevante, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 555/2008, (CE) nr. 606/2009 și (CE) nr. 607/2009 ale Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 436/2009 al Comisiei și a Regulamentului delegat (UE) 2015/560 al Comisiei (JO L 58, 28.2.2018, p. 1).

14

(15)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 615/2014 al Comisiei din 6 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește programele de lucru pentru susținerea sectorului uleiului de măsline și al măslinelor de masă (JO L 168, 7.6.2014, p. 95).

15

(16)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1368 al Comisiei din 6 august 2015 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește ajutoarele din sectorul apicol (JO L 211, 8.8.2015, p. 9).

16

(17)  Regulamentul delegat (UE) nr. 639/2014 al Comisiei din 11 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de modificare a anexei X la regulamentul menționat (JO L 181, 20.6.2014, p. 1).

17

(18)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

18

(19)  Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 20, 26.1.2010, p. 7).

19

(20)  Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 487).

20

---

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/62

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/1217 AL COMISIEI

din 14 iulie 2022

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013 în ceea ce privește deducerile din cotele de pescuit alocate Spaniei pentru anii 2021, 2022 și 2023

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (1), în special articolul 105 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | În 2013, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013 (2) de stabilire a deducerilor din cota de macrou alocată Spaniei în 2013 în diviziunea ICES 8c, în subzonele ICES 9 și 10 și în apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1, precum și din cota de hamsie din subzona ICES 8 din cauza depășirii cotei de macrou în 2009. |
| --- | --- |

(1)

În 2013, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013 (2) de stabilire a deducerilor din cota de macrou alocată Spaniei în 2013 în diviziunea ICES 8c, în subzonele ICES 9 și 10 și în apele Uniunii din zona CECAF 34.1.1, precum și din cota de hamsie din subzona ICES 8 din cauza depășirii cotei de macrou în 2009.

| (2) | În 2021, Spania nu a pescuit 3 400 de tone din cota relevantă de macrou, exercitând astfel o presiune mai scăzută a pescuitului asupra stocului respectiv în comparație cu cantitatea maximă permisă de posibilitățile de pescuit alocate pentru anul respectiv. Spania a solicitat ca respectivele cantități nepescuite să fie luate în considerare pentru deducerile pentru anul 2021 și ca deducerile prevăzute pentru anii 2022 și 2023 în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013 să fie reduse în consecință. Prin urmare, cantitățile aferente deducerilor pentru anii 2021, 2022 și 2023, stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013, trebuie să fie adaptate în consecință. |
| --- | --- |

(2)

În 2021, Spania nu a pescuit 3 400 de tone din cota relevantă de macrou, exercitând astfel o presiune mai scăzută a pescuitului asupra stocului respectiv în comparație cu cantitatea maximă permisă de posibilitățile de pescuit alocate pentru anul respectiv. Spania a solicitat ca respectivele cantități nepescuite să fie luate în considerare pentru deducerile pentru anul 2021 și ca deducerile prevăzute pentru anii 2022 și 2023 în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013 să fie reduse în consecință. Prin urmare, cantitățile aferente deducerilor pentru anii 2021, 2022 și 2023, stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013, trebuie să fie adaptate în consecință.

| (3) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013 trebuie modificat în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 185/2013 al Comisiei din 5 martie 2013 de stabilire a deducerilor din anumite cote de pescuit alocate Spaniei în 2013 și în anii următori din cauza depășirii cotei pentru macrou în 2009 (JO L 62, 6.3.2013, p. 1).

2

---

ANEXĂ

| Stoc | Cota inițială pentru 2009 | Cota adaptată pentru 2009 | Capturi stabilite pentru 2009 | Diferența cotă-capturi (depășire) | Deducere 2013 | Deducere 2014 | Deducere 2015 | Deducere 2016 | Deducere 2017 | Deducere 2018 | Deducere 2019 | Deducere 2020 | Deducere 2021 | Deducere 2022 | Deducere 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAC8C 3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | -65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 6 283 | 4 805 | 7 762 | 3 328 | 8 944 | 2 411 | 0 |
| ANE08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 4 539 | 2 853 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

Stoc

Cota inițială pentru 2009

Cota adaptată pentru 2009

Capturi stabilite pentru 2009

Diferența cotă-capturi (depășire)

Deducere 2013

Deducere 2014

Deducere 2015

Deducere 2016

Deducere 2017

Deducere 2018

Deducere 2019

Deducere 2020

Deducere 2021

Deducere 2022

Deducere 2023

MAC8C 3411

29 529

25 525

90 954

-65 429

100

100

100

5 544

6 283

4 805

7 762

3 328

8 944

2 411

0

ANE08 (1)

3 696

4 539

2 853

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  Pentru hamsie, anul trebuie înțeles ca fiind sezonul de pescuit care începe în anul respectiv.

---

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/65

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/1218 AL COMISIEI

din 14 iulie 2022

de modificare a anumitor anexe la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 în ceea ce privește aprobarea statutului de indemn de boală al anumitor state membre sau zone ale acestora cu privire la anumite boli listate și aprobarea programelor de eradicare pentru anumite boli listate

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1), în special articolul 31 alineatul (3) și articolul 36 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2016/429 stabilește norme specifice bolilor pentru bolile listate în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) și prevede modul în care aceste norme trebuie aplicate diferitelor categorii de boli listate. Regulamentul (UE) 2016/429 prevede că statele membre trebuie să instituie programe obligatorii de eradicare pentru bolile listate menționate la articolul 9 alineatul (1) litera (b) și programe opționale de eradicare pentru bolile listate menționate la articolul 9 alineatul (1) litera (c), precum și că aceste programe trebuie să fie aprobate de către Comisie. Regulamentul respectiv prevede, de asemenea, aprobarea sau retragerea de către Comisie a statutului de indemn de boală al statelor membre sau al zonelor ori compartimentelor acestora în ceea ce privește anumite boli listate menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (b) și (c). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2016/429 stabilește norme specifice bolilor pentru bolile listate în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) și prevede modul în care aceste norme trebuie aplicate diferitelor categorii de boli listate. Regulamentul (UE) 2016/429 prevede că statele membre trebuie să instituie programe obligatorii de eradicare pentru bolile listate menționate la articolul 9 alineatul (1) litera (b) și programe opționale de eradicare pentru bolile listate menționate la articolul 9 alineatul (1) litera (c), precum și că aceste programe trebuie să fie aprobate de către Comisie. Regulamentul respectiv prevede, de asemenea, aprobarea sau retragerea de către Comisie a statutului de indemn de boală al statelor membre sau al zonelor ori compartimentelor acestora în ceea ce privește anumite boli listate menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (b) și (c).

| (2) | Regulamentul delegat (UE) 2020/689 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) 2016/429 și stabilește criteriile pentru acordarea, menținerea, suspendarea și retragerea statutului de indemn de boală pentru statele membre sau zonele ori compartimentele acestora, precum și cerințele pentru aprobarea programelor obligatorii sau opționale de eradicare pentru statele membre sau pentru zonele ori compartimentele acestora. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul delegat (UE) 2020/689 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) 2016/429 și stabilește criteriile pentru acordarea, menținerea, suspendarea și retragerea statutului de indemn de boală pentru statele membre sau zonele ori compartimentele acestora, precum și cerințele pentru aprobarea programelor obligatorii sau opționale de eradicare pentru statele membre sau pentru zonele ori compartimentele acestora.

| (3) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 al Comisiei (3) stabilește normele de punere în aplicare pentru bolile listate menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) 2016/429 ale animalelor, în ceea ce privește statutul de indemn de boală și statutul de nevaccinare al anumitor state membre sau zone ori compartimente ale acestora, precum și aprobarea programelor de eradicare a bolilor listate respective. Mai precis, regulamentul listează în anexele sale statele membre sau zonele ori compartimentele acestora cu statut de indemn de boală și listează, de asemenea, programele de eradicare existente aprobate. Situația epidemiologică în schimbare a anumitor boli face necesară listarea noilor state membre indemne de boală sau a zonelor acestora și aprobarea anumitor programe de eradicare prezentate Comisiei. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 al Comisiei (3) stabilește normele de punere în aplicare pentru bolile listate menționate la articolul 9 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (UE) 2016/429 ale animalelor, în ceea ce privește statutul de indemn de boală și statutul de nevaccinare al anumitor state membre sau zone ori compartimente ale acestora, precum și aprobarea programelor de eradicare a bolilor listate respective. Mai precis, regulamentul listează în anexele sale statele membre sau zonele ori compartimentele acestora cu statut de indemn de boală și listează, de asemenea, programele de eradicare existente aprobate. Situația epidemiologică în schimbare a anumitor boli face necesară listarea noilor state membre indemne de boală sau a zonelor acestora și aprobarea anumitor programe de eradicare prezentate Comisiei.

| (4) | În ceea ce privește infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis, infecția cu complexul Mycobacterium tuberculosis (Mycobacterium bovis, M. caprae și M. tuberculosis), leucoză enzootică bovină (LEB), infecția cu diareea virală bovină (BVD) și infecția cu virusul bolii limbii albastre (serotipurile 1-24) (BTV), mai multe state membre au solicitat recent Comisiei statutul de indemn de boală sau aprobarea programelor de eradicare pentru întregul lor teritoriu sau pentru o parte a acestuia. |
| --- | --- |

(4)

În ceea ce privește infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis, infecția cu complexul Mycobacterium tuberculosis (Mycobacterium bovis, M. caprae și M. tuberculosis), leucoză enzootică bovină (LEB), infecția cu diareea virală bovină (BVD) și infecția cu virusul bolii limbii albastre (serotipurile 1-24) (BTV), mai multe state membre au solicitat recent Comisiei statutul de indemn de boală sau aprobarea programelor de eradicare pentru întregul lor teritoriu sau pentru o parte a acestuia.

| (5) | În ceea ce privește infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis, Italia a prezentat Comisiei informații care demonstrează că sunt îndeplinite condițiile pentru recunoașterea statutului de indemn de boală prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2020/689 în provincia Vibo Valentia din regiunea Calabria și în provincia Teramo din regiunea Abruzzo. Prin urmare, zona respectivă trebuie listată ca zonă indemnă de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la bovine în partea I capitolul 1 din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620. |
| --- | --- |

(5)

În ceea ce privește infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis, Italia a prezentat Comisiei informații care demonstrează că sunt îndeplinite condițiile pentru recunoașterea statutului de indemn de boală prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2020/689 în provincia Vibo Valentia din regiunea Calabria și în provincia Teramo din regiunea Abruzzo. Prin urmare, zona respectivă trebuie listată ca zonă indemnă de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la bovine în partea I capitolul 1 din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620.

| (6) | În ceea ce privește infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la ovine și caprine, Italia a prezentat Comisiei informații care demonstrează că sunt îndeplinite condițiile pentru recunoașterea statutului de indemn de boală prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2020/689 în provincia Lecce din regiunea Puglia. Prin urmare, zona respectivă trebuie listată ca zonă indemnă de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la ovine și caprine în partea I capitolul 2 din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620. |
| --- | --- |

(6)

În ceea ce privește infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la ovine și caprine, Italia a prezentat Comisiei informații care demonstrează că sunt îndeplinite condițiile pentru recunoașterea statutului de indemn de boală prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2020/689 în provincia Lecce din regiunea Puglia. Prin urmare, zona respectivă trebuie listată ca zonă indemnă de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la ovine și caprine în partea I capitolul 2 din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620.

| (7) | În ceea ce privește infecția cu MTBC, Italia a prezentat Comisiei informații care demonstrează că sunt îndeplinite condițiile pentru recunoașterea statutului de indemn de infecția cu MTBC prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2020/689 în provinciile Aquila, Chieti și Teramo din regiunea Abruzzo, în provincia Latina din regiunea Lazio, în provinciile Bari și Taranto din regiunea Puglia și în provincia Nuoro din regiunea Sardinia. Prin urmare, zonele respective trebuie listate ca zone indemne de infecția cu MTBC în partea I din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește infecția cu MTBC, Italia a prezentat Comisiei informații care demonstrează că sunt îndeplinite condițiile pentru recunoașterea statutului de indemn de infecția cu MTBC prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2020/689 în provinciile Aquila, Chieti și Teramo din regiunea Abruzzo, în provincia Latina din regiunea Lazio, în provinciile Bari și Taranto din regiunea Puglia și în provincia Nuoro din regiunea Sardinia. Prin urmare, zonele respective trebuie listate ca zone indemne de infecția cu MTBC în partea I din anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620.

| (8) | În ceea ce privește infecția cu LEB, Croația a prezentat Comisiei o cerere de aprobare a unui program de eradicare pentru teritoriul său. În urma evaluării de către Comisie, s-a demonstrat că cererea respectivă respectă criteriile stabilite în partea II capitolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 pentru aprobarea programelor de eradicare pentru LEB. Prin urmare, acest stat membru trebuie listat în consecință în partea II a anexei IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 ca având un program de eradicare aprobat pentru LEB. |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește infecția cu LEB, Croația a prezentat Comisiei o cerere de aprobare a unui program de eradicare pentru teritoriul său. În urma evaluării de către Comisie, s-a demonstrat că cererea respectivă respectă criteriile stabilite în partea II capitolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 pentru aprobarea programelor de eradicare pentru LEB. Prin urmare, acest stat membru trebuie listat în consecință în partea II a anexei IV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 ca având un program de eradicare aprobat pentru LEB.

| (9) | În ceea ce privește infecția cu BVD, Danemarca și Germania au transmis Comisiei informații care demonstrează că sunt îndeplinite condițiile pentru recunoașterea statutului de indemn de BVD prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2020/689 pentru întregul lor teritoriu al Danemarcei și, respectiv, în Landkreis Ravensburg, Erding, Weilheim-Schongau, Oberallgäu și Fulda din Germania. Prin urmare, acest stat membru și zonele respective trebuie listate în consecință în partea I a anexei VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 ca având statutul de indemn de BVD. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește infecția cu BVD, Danemarca și Germania au transmis Comisiei informații care demonstrează că sunt îndeplinite condițiile pentru recunoașterea statutului de indemn de BVD prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2020/689 pentru întregul lor teritoriu al Danemarcei și, respectiv, în Landkreis Ravensburg, Erding, Weilheim-Schongau, Oberallgäu și Fulda din Germania. Prin urmare, acest stat membru și zonele respective trebuie listate în consecință în partea I a anexei VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 ca având statutul de indemn de BVD.

| (10) | În ceea ce privește infecția cu BVD, Irlanda a prezentat Comisiei o cerere de aprobare a unui program de eradicare pentru teritoriul său. În urma evaluării de către Comisie, s-a demonstrat că cererile respective respectă criteriile prevăzute în partea II capitolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 pentru aprobarea programelor de eradicare pentru BVD. Prin urmare, acest stat membru listat în consecință în partea II a anexei VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 ca având un program de eradicare aprobat pentru BVD. |
| --- | --- |

(10)

În ceea ce privește infecția cu BVD, Irlanda a prezentat Comisiei o cerere de aprobare a unui program de eradicare pentru teritoriul său. În urma evaluării de către Comisie, s-a demonstrat că cererile respective respectă criteriile prevăzute în partea II capitolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 pentru aprobarea programelor de eradicare pentru BVD. Prin urmare, acest stat membru listat în consecință în partea II a anexei VII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 ca având un program de eradicare aprobat pentru BVD.

| (11) | În ceea ce privește infecția cu BTV, Germania a prezentat Comisiei informații care demonstrează că sunt îndeplinite condițiile pentru recunoașterea statutului de indemn de BTV pe întreg teritoriul landurilor Baden-Württemberg, Hessen și Nordrhein-Westfalen. În urma evaluării de către Comisie, s-a demonstrat că cererile respective respectă criteriile prevăzute în partea II capitolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 pentru aprobarea statutului de indemn de BTV. Prin urmare, zonele respective trebuie listate în consecință în partea I a anexei VIII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 ca având statutul de indemne de BTV. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește infecția cu BTV, Germania a prezentat Comisiei informații care demonstrează că sunt îndeplinite condițiile pentru recunoașterea statutului de indemn de BTV pe întreg teritoriul landurilor Baden-Württemberg, Hessen și Nordrhein-Westfalen. În urma evaluării de către Comisie, s-a demonstrat că cererile respective respectă criteriile prevăzute în partea II capitolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 pentru aprobarea statutului de indemn de BTV. Prin urmare, zonele respective trebuie listate în consecință în partea I a anexei VIII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 ca având statutul de indemne de BTV.

| (12) | Prin urmare, anexele I, II, IV, VII și VIII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 trebuie să fie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, anexele I, II, IV, VII și VIII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 trebuie să fie modificate în consecință.

| (13) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(13)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele I, II, IV, VII și VIII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2020/689 al Comisiei din 17 decembrie 2019 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele privind supravegherea, programele de eradicare și statutul de indemn de boală pentru anumite boli listate și emergente (JO L 174, 3.6.2020, p. 211).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 al Comisiei din 15 aprilie 2021 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește aprobarea statutului de indemn de boală și a statutului de nevaccinare al anumitor state membre sau zone ori compartimente ale acestora cu privire la anumite boli listate și la aprobarea programelor de eradicare a bolilor listate respective (JO L 131, 16.4.2021, p. 78).

3

---

ANEXĂ

Anexele I, II, IV, VII și VIII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/620 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | partea I se modifică după cum urmează:






  (i) | în capitolul 1, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:






  Stat membru | Teritoriu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Italia | Regiunea Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo
  Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia
  Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise: Provincia di Campobasso
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto”; |

1.

Anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

partea I se modifică după cum urmează:

(i)

în capitolul 1, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:

Stat membru

Teritoriu

„Italia

Regiunea Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo

Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia

Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise: Provincia di Campobasso

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto”;

| (ii) | capitolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

  „
  CAPITOLUL 2


  State membre sau zone ale acestora cu statut de indemne de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la populațiile de ovine și caprine







  Stat membru ((*)): | Teritoriu |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Întregul teritoriu |
| Cehia | Întregul teritoriu |
| Danemarca | Întregul teritoriu |
| Germania | Întregul teritoriu |
| Estonia | Întregul teritoriu |
| Irlanda | Întregul teritoriu |
| Spania | Întregul teritoriu |
| Franța | Région Auvergne et Rhône-Alpes
  Région Bourgogne-Franche-Comté
  Région Bretagne
  Région Centre-Val de Loire
  Région Corse
  Région Grande Est
  Région Hauts-de-France
  Région Ile-de-France
  Région Normandie
  Région Nouvelle-Aquitaine
  Région Occitanie
  Région Pays de la Loire
  Région Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| Italia | Regione Abruzzo
  Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza
  Regione Campania: Provincia di Benevento
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Cipru | Întregul teritoriu |
| Letonia | Întregul teritoriu |
| Lituania | Întregul teritoriu |
| Luxemburg | Întregul teritoriu |
| Ungaria | Întregul teritoriu |
| Țările de Jos | Întregul teritoriu |
| Austria | Întregul teritoriu |
| Polonia | Întregul teritoriu |
| Portugalia | Região Autónoma dos Açores |
| România | Întregul teritoriu |
| Slovenia | Întregul teritoriu |
| Slovacia | Întregul teritoriu |
| Finlanda | Întregul teritoriu |
| Suedia | Întregul teritoriu |
| Regatul Unit (Irlanda de Nord) | Irlanda de Nord |

(ii)

capitolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„
  CAPITOLUL 2

State membre sau zone ale acestora cu statut de indemne de infecția cu Brucella abortus, B. melitensis și B. suis la populațiile de ovine și caprine

Stat membru ((*)):

Teritoriu

Belgia

Întregul teritoriu

Cehia

Întregul teritoriu

Danemarca

Întregul teritoriu

Germania

Întregul teritoriu

Estonia

Întregul teritoriu

Irlanda

Întregul teritoriu

Spania

Întregul teritoriu

Franța

Région Auvergne et Rhône-Alpes

Région Bourgogne-Franche-Comté

Région Bretagne

Région Centre-Val de Loire

Région Corse

Région Grande Est

Région Hauts-de-France

Région Ile-de-France

Région Normandie

Région Nouvelle-Aquitaine

Région Occitanie

Région Pays de la Loire

Région Provence-Alpes-Côte d’Azur

Italia

Regione Abruzzo

Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza

Regione Campania: Provincia di Benevento

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Cipru

Întregul teritoriu

Letonia

Întregul teritoriu

Lituania

Întregul teritoriu

Luxemburg

Întregul teritoriu

Ungaria

Întregul teritoriu

Țările de Jos

Întregul teritoriu

Austria

Întregul teritoriu

Polonia

Întregul teritoriu

Portugalia

Região Autónoma dos Açores

România

Întregul teritoriu

Slovenia

Întregul teritoriu

Slovacia

Întregul teritoriu

Finlanda

Întregul teritoriu

Suedia

Întregul teritoriu

Regatul Unit (Irlanda de Nord)

Irlanda de Nord

| (b) | partea II se modifică după cum urmează:






  (i) | în capitolul 1, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:






  Stat membru | Teritoriu |
| --- | --- | --- | --- |
| „Italia | Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti
  Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno
  Regione Molise: Provincia di Isernia
  Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto
  Regione Sicilia”; |

(b)

partea II se modifică după cum urmează:

(i)

în capitolul 1, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:

Stat membru

Teritoriu

„Italia

Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno

Regione Molise: Provincia di Isernia

Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto

Regione Sicilia”;

| (ii) | în capitolul 2, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:






  Stat membru | Teritoriu |
| --- | --- | --- |
| „Italia | Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli
  Regione Puglia: Provincia di Foggia
  Regione Sicilia”. |

(ii)

în capitolul 2, rubrica privind Italia se înlocuiește cu următorul text:

Stat membru

Teritoriu

„Italia

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli

Regione Puglia: Provincia di Foggia

Regione Sicilia”.

| 2. | Anexa II se modifică după cum urmează:






  (a) | partea I se înlocuiește cu următorul text:

  „PARTEA I

  State membre sau zone ale acestora cu statut de indemne de infecția cu MTBC







  Stat membru | Teritoriu |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | Întregul teritoriu |
| Cehia | Întregul teritoriu |
| Danemarca | Întregul teritoriu |
| Germania | Întregul teritoriu |
| Estonia | Întregul teritoriu |
| Spania | Comunidad Autónoma de Canarias
  Comunidad Autónoma de Galicia
  Comunidad Autónoma del País Vasco
  Comunidad Autónoma del Principado de Asturias |
| Franța | Întregul teritoriu |
| Italia | Regione Abruzzo
  Regione Basilicata: Provincia di Matera
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto
  Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Letonia | Întregul teritoriu |
| Lituania | Întregul teritoriu |
| Luxemburg | Întregul teritoriu |
| Ungaria | Întregul teritoriu |
| Țările de Jos | Întregul teritoriu |
| Austria | Întregul teritoriu |
| Polonia | Întregul teritoriu |
| Portugalia | Região Algarve: toate distritos
  Região Autónoma dos Açores exceptând Ilha de São Miguel |
| Slovenia | Întregul teritoriu |
| Slovacia | Întregul teritoriu |
| Finlanda | Întregul teritoriu |
| Suedia | Întregul teritoriu”; |

2.

Anexa II se modifică după cum urmează:

(a)

partea I se înlocuiește cu următorul text:

„PARTEA I

State membre sau zone ale acestora cu statut de indemne de infecția cu MTBC

Stat membru

Teritoriu

Belgia

Întregul teritoriu

Cehia

Întregul teritoriu

Danemarca

Întregul teritoriu

Germania

Întregul teritoriu

Estonia

Întregul teritoriu

Spania

Comunidad Autónoma de Canarias

Comunidad Autónoma de Galicia

Comunidad Autónoma del País Vasco

Comunidad Autónoma del Principado de Asturias

Franța

Întregul teritoriu

Italia

Regione Abruzzo

Regione Basilicata: Provincia di Matera

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto

Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Letonia

Întregul teritoriu

Lituania

Întregul teritoriu

Luxemburg

Întregul teritoriu

Ungaria

Întregul teritoriu

Țările de Jos

Întregul teritoriu

Austria

Întregul teritoriu

Polonia

Întregul teritoriu

Portugalia

Região Algarve: toate distritos

Região Autónoma dos Açores exceptând Ilha de São Miguel

Slovenia

Întregul teritoriu

Slovacia

Întregul teritoriu

Finlanda

Întregul teritoriu

Suedia

Întregul teritoriu”;

| (b) | partea II se înlocuiește cu următorul text:

  „PARTEA II

  State membre sau zone ale acestora care au un program de eradicare aprobat pentru infecția cu MTBC







  Stat membru ((*)) | Teritoriu |
| --- | --- | --- |
| Bulgaria | Întregul teritoriu |
| Croația | Întregul teritoriu |
| Cipru | Întregul teritoriu |
| Grecia | Întregul teritoriu |
| Irlanda | Întregul teritoriu |
| Italia | Regione Basilicata: Provincia di Potenza
  Regione Calabria
  Regione Campania
  Regione Lazio: Provincia di Roma
  Regione Marche: Provincia di Macerata
  Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce
  Regione Sardegna: Provincia di Sassari
  Regione Sicilia |
| Malta | Întregul teritoriu |
| Portugalia | Regiăo Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel
  Região Autónoma da Madeira
  Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu |
| România | Întregul teritoriu |
| Spania | Comunidad Autónoma de Andalucía
  Comunidad Autónoma de Aragón
  Comunidad Autónoma de Islas Baleares
  Comunidad Autónoma de Cantabria
  Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha
  Comunidad Autónoma de Castilla y León
  Comunidad Autónoma de Cataluña
  Comunidad Autónoma de Extremadura
  Comunidad Autónoma de La Rioja
  Comunidad Autónoma de Madrid
  Comunidad Autónoma de Murcia
  Comunidad Autónoma de Navarra,
  Comunidad Autónoma de Valencia |
| Regatul Unit (Irlanda de Nord) | Irlanda de Nord |

(b)

partea II se înlocuiește cu următorul text:

„PARTEA II

State membre sau zone ale acestora care au un program de eradicare aprobat pentru infecția cu MTBC

Stat membru ((*))

Teritoriu

Bulgaria

Întregul teritoriu

Croația

Întregul teritoriu

Cipru

Întregul teritoriu

Grecia

Întregul teritoriu

Irlanda

Întregul teritoriu

Italia

Regione Basilicata: Provincia di Potenza

Regione Calabria

Regione Campania

Regione Lazio: Provincia di Roma

Regione Marche: Provincia di Macerata

Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce

Regione Sardegna: Provincia di Sassari

Regione Sicilia

Malta

Întregul teritoriu

Portugalia

Regiăo Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel

Região Autónoma da Madeira

Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu

România

Întregul teritoriu

Spania

Comunidad Autónoma de Andalucía

Comunidad Autónoma de Aragón

Comunidad Autónoma de Islas Baleares

Comunidad Autónoma de Cantabria

Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha

Comunidad Autónoma de Castilla y León

Comunidad Autónoma de Cataluña

Comunidad Autónoma de Extremadura

Comunidad Autónoma de La Rioja

Comunidad Autónoma de Madrid

Comunidad Autónoma de Murcia

Comunidad Autónoma de Navarra,

Comunidad Autónoma de Valencia

Regatul Unit (Irlanda de Nord)

Irlanda de Nord

| 3. | În anexa IV, partea II se înlocuiește cu următorul text:

  „PARTEA II

  State membre sau zone ale acestora care au un program de eradicare aprobat pentru EBL








  Stat membru | Teritoriu | Data aprobării inițiale menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 |
| --- | --- | --- | --- |
| Croația | Întregul teritoriu | 18 iulie 2022”. |

3.

În anexa IV, partea II se înlocuiește cu următorul text:

„PARTEA II

State membre sau zone ale acestora care au un program de eradicare aprobat pentru EBL

Stat membru

Teritoriu

Data aprobării inițiale menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2020/689

Croația

Întregul teritoriu

18 iulie 2022”.

| 4. | În anexa VII, părțile I și II se înlocuiesc cu următorul text:

  „PARTEA I

  State membre sau zone ale acestora cu statut de indemne de BVD







  Stat membru | Teritoriu |
| --- | --- | --- |
| Austria | Întregul teritoriu |
| Danemarca | Întregul teritoriu |
| Finlanda | Întregul teritoriu |
| Germania | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern:
  Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Oberbayern: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau
  Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn
  Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Oberpfalz: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth
  Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Oberfranken: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge
  Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Mittelfranken: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen
  Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Unterfranken: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg
  Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Schwaben: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen |
| Suedia | Întregul teritoriu |

4.

În anexa VII, părțile I și II se înlocuiesc cu următorul text:

„PARTEA I

State membre sau zone ale acestora cu statut de indemne de BVD

Stat membru

Teritoriu

Austria

Întregul teritoriu

Danemarca

Întregul teritoriu

Finlanda

Întregul teritoriu

Germania

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern:

Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Oberbayern: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau

Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn

Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Oberpfalz: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth

Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Oberfranken: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge

Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Mittelfranken: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen

Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Unterfranken: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg

Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Schwaben: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen

Suedia

Întregul teritoriu

PARTEA II

State membre sau zone ale acestora care au un program de eradicare aprobat pentru BVD

| Stat membru | Teritoriu | Data aprobării inițiale menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2020/689 |
| --- | --- | --- |
| Germania | Bundesland Bayern: | Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Oberbayern: Dachau |

Stat membru

Teritoriu

Data aprobării inițiale menționate la articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2020/689

Germania

Bundesland Bayern:

Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Oberbayern: Dachau

| | Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Niederbayern: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau |
| --- | --- |

Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Niederbayern: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau

| | Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Schwaben: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu |
| --- | --- |

Următoarele orașe și Landkreis din Regierungsbezirk Schwaben: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Schleswig-Holstein

21 februarie 2022

Irlanda

Întregul teritoriu

18 iulie 2022”.

| 5. | În anexa VIII, în partea 1, rubrica referitoare la Germania se înlocuiește cu următorul text:






  Stat membru | Teritoriu |
| --- | --- | --- |
| „Germania | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Berlin
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen
  Bundesland Nordrhein-Westfalen
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Schleswig-Holstein
  Bundesland Thüringen” |

5.

În anexa VIII, în partea 1, rubrica referitoare la Germania se înlocuiește cu următorul text:

Stat membru

Teritoriu

„Germania

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Berlin

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Schleswig-Holstein

Bundesland Thüringen”

---

((*))  În conformitate cu Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, în special cu articolul 5 alineatul (4) din Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord, în coroborare cu anexa 2 la respectivul protocol, în sensul prezentei anexe, referințele la statele membre includ Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord.”;

((*))  În conformitate cu Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, în special cu articolul 5 alineatul (4) din Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord, în coroborare cu anexa 2 la respectivul protocol, în sensul prezentei anexe, referințele la statele membre includ Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord.”

---

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/75

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/1219 AL COMISIEI

din 14 iulie 2022

de modificare a anexei III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 în ceea ce privește modelele de certificate pentru intrarea în Uniune și tranzitul prin Uniune al transporturilor de anumite produse compuse

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (1), în special articolul 7 alineatul (2) litera (a),

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (2), în special articolul 238 alineatul (3) și articolul 239 alineatul (3),

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/625 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2017 privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) (3), și în special articolul 90 primul paragraf literele (a) și (b), articolul 126 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 al Comisiei (4) stabilește norme privind certificatele de sănătate animală prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/429, certificatele oficiale prevăzute în Regulamentul (UE) 2017/625 și certificatele de sănătate animală/oficiale bazate pe regulamentele respective, necesare pentru intrarea în Uniune a anumitor transporturi de animale și mărfuri (denumite în continuare împreună „certificatele”). În special, anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 stabilește, printre altele, modelele de certificate pentru intrarea în Uniune și tranzitul prin Uniune al transporturilor de anumite produse compuse. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 al Comisiei (4) stabilește norme privind certificatele de sănătate animală prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/429, certificatele oficiale prevăzute în Regulamentul (UE) 2017/625 și certificatele de sănătate animală/oficiale bazate pe regulamentele respective, necesare pentru intrarea în Uniune a anumitor transporturi de animale și mărfuri (denumite în continuare împreună „certificatele”). În special, anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 stabilește, printre altele, modelele de certificate pentru intrarea în Uniune și tranzitul prin Uniune al transporturilor de anumite produse compuse.

| (2) | Capitolul 50 din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 stabilește modelul de certificat de sănătate animală/oficial pentru intrarea în uniune a produselor compuse fără durată lungă de conservare și a produselor compuse cu durată lungă de conservare, care conțin orice cantitate de produse din carne cu excepția gelatinei, colagenului și produselor înalt rafinate și destinate consumului uman (model COMP). Capitolul 52 din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 stabilește modelul de certificat de sănătate animală pentru tranzitul prin uniune către o țară terță fie prin tranzit imediat, fie după depozitarea în Uniune, a produselor compuse fără durată lungă de conservare și a produselor compuse cu durată lungă de conservare, care conțin orice cantitate de produse din carne și destinate consumului uman (model TRANSIT-COMP). Ambele modele includ o atestare specifică de sănătate animală pentru produsele lactate conținute în produsele compuse. Cerințele privind tratamentele termice din atestările respective trebuie să fie aliniate la tratamentele prevăzute în anexa XXVII la Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei (5). În plus, cerința de a indica datele de producție a produselor lactate și a produselor pe bază de colostru conținute în produsele compuse trebuie eliminată ca superfluă având în vedere descrierea din nota de subsol (2) care acoperă toți constituenții de origine animală. În plus, anumite note de subsol din notele la partea II la modelele respective trebuie completate și clarificate. Prin urmare, este necesar să se modifice în consecință capitolele 50 și 52 din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235. |
| --- | --- |

(2)

Capitolul 50 din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 stabilește modelul de certificat de sănătate animală/oficial pentru intrarea în uniune a produselor compuse fără durată lungă de conservare și a produselor compuse cu durată lungă de conservare, care conțin orice cantitate de produse din carne cu excepția gelatinei, colagenului și produselor înalt rafinate și destinate consumului uman (model COMP). Capitolul 52 din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 stabilește modelul de certificat de sănătate animală pentru tranzitul prin uniune către o țară terță fie prin tranzit imediat, fie după depozitarea în Uniune, a produselor compuse fără durată lungă de conservare și a produselor compuse cu durată lungă de conservare, care conțin orice cantitate de produse din carne și destinate consumului uman (model TRANSIT-COMP). Ambele modele includ o atestare specifică de sănătate animală pentru produsele lactate conținute în produsele compuse. Cerințele privind tratamentele termice din atestările respective trebuie să fie aliniate la tratamentele prevăzute în anexa XXVII la Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei (5). În plus, cerința de a indica datele de producție a produselor lactate și a produselor pe bază de colostru conținute în produsele compuse trebuie eliminată ca superfluă având în vedere descrierea din nota de subsol (2) care acoperă toți constituenții de origine animală. În plus, anumite note de subsol din notele la partea II la modelele respective trebuie completate și clarificate. Prin urmare, este necesar să se modifice în consecință capitolele 50 și 52 din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235.

| (3) | În plus, în capitolul 52 din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235, trebuie eliminată cerința de a indica numărul autorizației unității de origine a produselor lactate conținute în produsele compuse care tranzitează Uniunea, deoarece Uniunea nu este o destinație finală a produselor compuse respective. Prin urmare, este necesar să se modifice în consecință capitolul 52 din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235. |
| --- | --- |

(3)

În plus, în capitolul 52 din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235, trebuie eliminată cerința de a indica numărul autorizației unității de origine a produselor lactate conținute în produsele compuse care tranzitează Uniunea, deoarece Uniunea nu este o destinație finală a produselor compuse respective. Prin urmare, este necesar să se modifice în consecință capitolul 52 din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235.

| (4) | Prin urmare, anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 trebuie să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 trebuie să fie modificată în consecință.

| (5) | Pentru a se evita orice perturbare a schimburilor comerciale în ceea ce privește intrarea în Uniune și tranzitul prin Uniune al transporturilor de anumite produse compuse, utilizarea certificatelor eliberate în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235, astfel cum era aplicabil înainte de modificările aduse prin prezentul regulament, trebuie să fie autorizată în continuare pe parcursul unei perioade de tranziție, sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a se evita orice perturbare a schimburilor comerciale în ceea ce privește intrarea în Uniune și tranzitul prin Uniune al transporturilor de anumite produse compuse, utilizarea certificatelor eliberate în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235, astfel cum era aplicabil înainte de modificările aduse prin prezentul regulament, trebuie să fie autorizată în continuare pe parcursul unei perioade de tranziție, sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții.

| (6) | Întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 se aplică începând cu 21 aprilie 2021, este necesar, din motive de securitate juridică și pentru a facilita schimburile comerciale, ca modificările Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/2235 efectuate prin prezentul regulament să intre în vigoare în regim de urgență. |
| --- | --- |

(6)

Întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 se aplică începând cu 21 aprilie 2021, este necesar, din motive de securitate juridică și pentru a facilita schimburile comerciale, ca modificările Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/2235 efectuate prin prezentul regulament să intre în vigoare în regim de urgență.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Pe parcursul unei perioade de tranziție până la 15 aprilie 2023, transporturile de anumite produse compuse însoțite de certificatele corespunzătoare, eliberate în conformitate cu modelele prevăzute în capitolele 50 și 52 din anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235, astfel cum era aplicabil înainte de modificările aduse regulamentului de punere în aplicare respectiv prin prezentul regulament, trebuie să fie autorizate în continuare pentru intrarea în Uniune și tranzitul prin Uniune cu condiția ca certificatul să fie eliberat cel târziu la 15 ianuarie 2023.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 139, 30.4.2004, p. 55.

1

(2)  
  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

2

(3)  
  JO L 95, 7.4.2017, p. 1.

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 al Comisiei din 16 decembrie 2020 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (UE) 2016/429 și (UE) 2017/625 ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește modelele de certificate de sănătate animală, modelele de certificate oficiale și modelele de certificate de sănătate animală/oficiale pentru intrarea în Uniune și circulația în interiorul Uniunii a transporturilor de anumite categorii de animale și mărfuri, certificarea oficială privind astfel de certificate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 599/2004, a Regulamentelor de punere în aplicare (UE) nr. 636/2014 și (UE) 2019/628, a Directivei 98/68/CE și a Deciziilor 2000/572/CE, 2003/779/CE și 2007/240/CE (JO L 442, 30.12.2020, p. 1).

4

(5)  Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei din 30 ianuarie 2020 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele privind intrarea în Uniune, precum și circulația și manipularea după intrare, a transporturilor de anumite animale, de materiale germinative și de produse de origine animală (JO L 174, 3.6.2020, p. 379).

5

---

ANEXĂ

Anexa III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2235 se modifică după cum urmează:

| 1. | Capitolul 50 se înlocuiește cu următorul text:

  „CAPITOLUL 50

  MODEL DE CERTIFICAT DE SĂNĂTATE ANIMALĂ/OFICIAL PENTRU INTRAREA ÎN UNIUNE A PRODUSELOR COMPUSE FĂRĂ DURATĂ LUNGĂ DE CONSERVARE ȘI A PRODUSELOR COMPUSE CU DURATĂ LUNGĂ DE CONSERVARE, CARE CONȚIN ORICE CANTITATE DE PRODUSE DIN CARNE CU EXCEPȚIA GELATINEI, COLAGENULUI ȘI PRODUSELOR ÎNALT RAFINATE ȘI DESTINATE CONSUMULUI UMAN (MODEL COMP)

































































  ” |
| --- | --- |

1.

Capitolul 50 se înlocuiește cu următorul text:

„CAPITOLUL 50

MODEL DE CERTIFICAT DE SĂNĂTATE ANIMALĂ/OFICIAL PENTRU INTRAREA ÎN UNIUNE A PRODUSELOR COMPUSE FĂRĂ DURATĂ LUNGĂ DE CONSERVARE ȘI A PRODUSELOR COMPUSE CU DURATĂ LUNGĂ DE CONSERVARE, CARE CONȚIN ORICE CANTITATE DE PRODUSE DIN CARNE CU EXCEPȚIA GELATINEI, COLAGENULUI ȘI PRODUSELOR ÎNALT RAFINATE ȘI DESTINATE CONSUMULUI UMAN (MODEL COMP)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

  ”

| 2. | Capitolul 52 se înlocuiește cu următorul text:

  „CAPITOLUL 52

  MODEL DE CERTIFICAT de SĂNĂTATE ANIMALĂ PENTRU TRANZITUL PRIN UNIUNE CĂTRE O ȚARĂ TERȚĂ FIE PRIN TRANZIT IMEDIAT, FIE DUPĂ DEPOZITAREA ÎN UNIUNE, A PRODUSELOR COMPUSE FĂRĂ DURATĂ LUNGĂ DE CONSERVARE ȘI A PRODUSELOR COMPUSE CU DURATĂ LUNGĂ DE CONSERVARE, CARE CONȚIN ORICE CANTITATE DE PRODUSE DIN CARNE ȘI DESTINATE CONSUMULUI UMAN (MODEL TRANSIT-COMP)








































  ” |
| --- | --- |

2.

Capitolul 52 se înlocuiește cu următorul text:

„CAPITOLUL 52

MODEL DE CERTIFICAT de SĂNĂTATE ANIMALĂ PENTRU TRANZITUL PRIN UNIUNE CĂTRE O ȚARĂ TERȚĂ FIE PRIN TRANZIT IMEDIAT, FIE DUPĂ DEPOZITAREA ÎN UNIUNE, A PRODUSELOR COMPUSE FĂRĂ DURATĂ LUNGĂ DE CONSERVARE ȘI A PRODUSELOR COMPUSE CU DURATĂ LUNGĂ DE CONSERVARE, CARE CONȚIN ORICE CANTITATE DE PRODUSE DIN CARNE ȘI DESTINATE CONSUMULUI UMAN (MODEL TRANSIT-COMP)

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

Image 18

Image 19

Image 20

Image 21

  ”

---

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/98 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/98

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/1220 AL COMISIEI

din 14 iulie 2022

de stabilire a standardelor tehnice de punere în aplicare pentru aplicarea Directivei 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește formatul în care sucursalele societăților din țări terțe și autoritățile competente trebuie să raporteze informațiile prevăzute la articolul 41 alineatele (3) și (4) din respectiva directivă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (1), în special articolul 41 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | Este necesar să se asigure că Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) și autoritățile competente vizate primesc toate informațiile necesare pentru a supraveghea sucursalele societăților din țări terțe și pentru a se asigura că aceste informații sunt prelucrate în mod eficient și rapid. Prin urmare, informațiile menționate la articolul 41 alineatele (3) și (4) din Directiva 2014/65/UE ar trebui prezentate într-o limbă uzuală în domeniul finanțelor internaționale. |
| --- | --- |

(1)

Este necesar să se asigure că Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) și autoritățile competente vizate primesc toate informațiile necesare pentru a supraveghea sucursalele societăților din țări terțe și pentru a se asigura că aceste informații sunt prelucrate în mod eficient și rapid. Prin urmare, informațiile menționate la articolul 41 alineatele (3) și (4) din Directiva 2014/65/UE ar trebui prezentate într-o limbă uzuală în domeniul finanțelor internaționale.

| (2) | Articolul 39 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE prevede că sucursalele societăților din țări terțe care doresc să furnizeze servicii de investiții sau să desfășoare activități de investiții pe teritoriul unui stat membru trebuie să obțină o autorizație prealabilă din partea autorității competente din statul membru respectiv. Astfel de sucursale nu sunt autorizate să furnizeze servicii de investiții sau să desfășoare activități de investiții în alte state membre decât statul membru în care respectivele sucursale au primit autorizația. Totuși, Comisia Europeană poate adopta o decizie de echivalare, în conformitate cu articolul 47 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2), care să ateste că regimul juridic și de supraveghere al respectivei țări terțe este echivalent cu cel care se aplică în Uniune în ceea ce privește firmele de investiții. Într-un astfel de caz, sucursalele autorizate ale firmelor de investiții care intră sub incidența unei astfel de decizii de echivalare ar continua să fie supravegheate de autoritatea competentă a statului membru în care sucursalele respective își au sediul, indiferent dacă acestea prestează servicii transfrontaliere sau desfășoară activități transfrontaliere. Prin urmare, este necesar să se asigure că formatul de raportare a informațiilor prevăzute la articolul 41 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE este, de asemenea, adecvat pentru raportarea cu privire la astfel de servicii și activități transfrontaliere ale sucursalelor respective. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 39 alineatul (2) din Directiva 2014/65/UE prevede că sucursalele societăților din țări terțe care doresc să furnizeze servicii de investiții sau să desfășoare activități de investiții pe teritoriul unui stat membru trebuie să obțină o autorizație prealabilă din partea autorității competente din statul membru respectiv. Astfel de sucursale nu sunt autorizate să furnizeze servicii de investiții sau să desfășoare activități de investiții în alte state membre decât statul membru în care respectivele sucursale au primit autorizația. Totuși, Comisia Europeană poate adopta o decizie de echivalare, în conformitate cu articolul 47 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (2), care să ateste că regimul juridic și de supraveghere al respectivei țări terțe este echivalent cu cel care se aplică în Uniune în ceea ce privește firmele de investiții. Într-un astfel de caz, sucursalele autorizate ale firmelor de investiții care intră sub incidența unei astfel de decizii de echivalare ar continua să fie supravegheate de autoritatea competentă a statului membru în care sucursalele respective își au sediul, indiferent dacă acestea prestează servicii transfrontaliere sau desfășoară activități transfrontaliere. Prin urmare, este necesar să se asigure că formatul de raportare a informațiilor prevăzute la articolul 41 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE este, de asemenea, adecvat pentru raportarea cu privire la astfel de servicii și activități transfrontaliere ale sucursalelor respective.

| (3) | În conformitate cu articolul 41 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE, sucursalele societăților din țări terțe care au fost autorizate în conformitate cu articolul 41 alineatul (1) din această directivă raportează anual autorității competente din statul membru în care a fost acordată autorizația respectivă informațiile prevăzute la articolul 41 alineatul (3). Pentru a armoniza nu numai formatul, ci și calendarul raportării, este necesar să se includă un termen în care informațiile respective să fie furnizate autorităților competente. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 41 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE, sucursalele societăților din țări terțe care au fost autorizate în conformitate cu articolul 41 alineatul (1) din această directivă raportează anual autorității competente din statul membru în care a fost acordată autorizația respectivă informațiile prevăzute la articolul 41 alineatul (3). Pentru a armoniza nu numai formatul, ci și calendarul raportării, este necesar să se includă un termen în care informațiile respective să fie furnizate autorităților competente.

| (4) | Prezentul regulament are la bază proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare transmise Comisiei de către ESMA. |
| --- | --- |

(4)

Prezentul regulament are la bază proiectele de standarde tehnice de punere în aplicare transmise Comisiei de către ESMA.

| (5) | ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de punere în aplicare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat opinia Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, înființat în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3), |
| --- | --- |

(5)

ESMA a efectuat consultări publice deschise cu privire la proiectul de standarde tehnice de punere în aplicare pe care se bazează prezentul regulament, a analizat costurile și beneficiile potențiale aferente și a solicitat opinia Grupului părților interesate din domeniul valorilor mobiliare și piețelor, înființat în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Formatul informațiilor care trebuie raportate anual autorităților competente de către sucursalele societăților din țări terțe

(1)   Sucursala unei societăți dintr-o țară terță, care este autorizată în conformitate cu articolul 41 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE, utilizează formatul stabilit în anexa I pentru a raporta informațiile prevăzute la articolul 41 alineatul (3) din directiva respectivă. Totuși, în cazul în care societatea din țara terță face obiectul unei decizii de echivalare, astfel cum se prevede la articolul 47 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, sucursala unei astfel de societăți utilizează formatul stabilit în anexa II pentru serviciile și activitățile care fac obiectul unei astfel de decizii de echivalare.

(2)   Informațiile menționate la alineatul (1) sunt prezentate într-o limbă uzuală în domeniul finanțelor internaționale.

(3)   Informațiile prevăzute la alineatul (1) se transmit până la data de 30 aprilie a fiecărui an și vizează perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 31 decembrie a anului calendaristic precedent. Informațiile furnizate trebuie să fie exacte la data de 31 decembrie a anului precedent.

Articolul 2

Formatul informațiilor care trebuie raportate Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), la cererea autorităților competente

În sensul articolului 41 alineatul (4) din Directiva 2014/65/UE, autoritățile competente raportează ESMA cu privire la următoarele câmpuri din anexele I și II:

| 1. | perioada de raportare: 1a și 1b și, după caz, 19a și 19b; |
| --- | --- |

1.

perioada de raportare: 1a și 1b și, după caz, 19a și 19b;

| 2. | denumirea societății din țara terță și al sucursalei: 2a și 2d și, după caz, 20a și 20d; |
| --- | --- |

2.

denumirea societății din țara terță și al sucursalei: 2a și 2d și, după caz, 20a și 20d;

| 3. | servicii de investiții, activități de investiții și servicii auxiliare furnizate de sucursală: 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 3f, 3 g și 3h și, după caz, 21a, 21b, 21c, 21d, 21e, 21f, 21 g și 21h; |
| --- | --- |

3.

servicii de investiții, activități de investiții și servicii auxiliare furnizate de sucursală: 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 3f, 3 g și 3h și, după caz, 21a, 21b, 21c, 21d, 21e, 21f, 21 g și 21h;

| 4. | numărul de clienți și de contrapărți și numărul de angajați ai sucursalei: 4a, 4b, 4c, 4d și, după caz, 22a, 22b și 22c; |
| --- | --- |

4.

numărul de clienți și de contrapărți și numărul de angajați ai sucursalei: 4a, 4b, 4c, 4d și, după caz, 22a, 22b și 22c;

| 5. | cifra de afaceri și valoarea agregată a activelor sucursalei: 5a, 5b, 5c și, după caz, 23a, 23b și 23c. |
| --- | --- |

5.

cifra de afaceri și valoarea agregată a activelor sucursalei: 5a, 5b, 5c și, după caz, 23a, 23b și 23c.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 173, 12.6.2014, p. 84).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

3

---

ANEXA I

Formatul pentru prezentarea informațiilor prevăzute la articolul 41 alineatele (3) și (4) din Directiva 2014/65/UE (1)

| # | Câmp | Subcâmpuri |
| --- | --- | --- |
| 1a | Perioada de raportare | Data de începere a raportării pentru anul calendaristic
  (AAAA-LL-ZZ) |
| 1b | Data de încheiere a raportării pentru anul calendaristic
  (AAAA-LL-ZZ) |
| 2a | Numele și datele de contact ale societății din țara terță, inclusiv datele sucursalei, ale persoanei responsabile cu prezentarea informațiilor și ale autorităților din țara terță responsabile cu supravegherea societății respective | Denumirea comercială completă a sucursalei și identificatorul entității juridice (LEI) |
| 2b | Adresa sucursalei
  (a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă) |
| 2c | Datele de contact ale sucursalei, inclusiv adresa de e-mail, numărul de telefon și detaliile site-ului web |
| 2d | Denumirea juridică completă a societății din țara terță și, dacă este disponibil, identificatorul entității juridice (LEI)
  (a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă) |
| 2e | Adresa sediului central al societății din țara terță
  (a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă) |
| 2f | Datele de contact ale societății din țara terță, inclusiv adresa de e-mail, numărul de telefon și detaliile site-ului web |
| 2g | Țara în care se află sediul central al societății din țara terță
  (a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă) |
| 2h | Denumirea, adresa și țara autorității responsabile cu supravegherea societății din țara terță în respectiva țară terță. În cazul în care mai multe autorități sunt responsabile de supravegherea societății din țara terță, se furnizează detaliile și domeniile de competență respective pentru fiecare autoritate în parte
  (a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă) |
| 2i | Numele complet al persoanei de contact |
| 2j | Adresa persoanei de contact |
| 2k | Numărul de telefon al persoanei de contact |
| 2l | Adresa de e-mail a persoanei de contact |
| 2m | Funcția/titlul persoanei de contact |
| 3a | Servicii de investiții, activități de investiții și servicii auxiliare furnizate de sucursală în statul membru în care aceasta este stabilită, în cursul perioadei de raportare | Lista serviciilor de investiții, a activităților de investiții și a serviciilor auxiliare (conform specificațiilor din anexa I secțiunile A și B din Directiva 2014/65/UE) furnizate de sucursală în statul membru în care aceasta este stabilită |
| 3b | Lista categoriilor de instrumente financiare (conform specificațiilor din anexa I secțiunea C din Directiva 2014/65/UE) pentru care au fost prestate astfel de servicii și activități |
| 3c | În cazul în care sucursala asigură administrarea portofoliului, valoarea totală a activelor administrate pentru clienții din statul membru în care sucursala este stabilită, la sfârșitul perioadei de raportare |
| 3d | În cazul în care sucursala asigură administrarea portofoliului, valoarea medie a activelor administrate pentru clienții din statul membru în care sucursala este stabilită, în cursul perioadei de raportare |
| 3e | În cazul în care sucursala oferă consultanță de investiții, valoarea totală a activelor administrate pentru care s-a furnizat consultanță de investiții clienților din statul membru în care sucursala este stabilită, la sfârșitul perioadei de raportare |
| 3f | În cazul în care sucursala oferă consultanță de investiții, valoarea medie a activelor pentru care s-a furnizat consultanță de investiții clienților din statul membru în care sucursala este stabilită, în cursul perioadei de raportare |
| 3g | În cazul în care sucursala furnizează serviciul auxiliar de păstrare și administrare a instrumentelor financiare în contul clienților sau deține fonduri ale clienților, valoarea totală a activelor (inclusiv numerarul) deținute de sucursală pentru clienții din statul membru în care aceasta este stabilită, la sfârșitul perioadei de raportare |
| 3h | În cazul în care sucursala furnizează serviciul auxiliar de păstrare și administrare a instrumentelor financiare în contul clienților sau deține fonduri ale clienților, valoarea medie a activelor (inclusiv numerarul) deținute de sucursală pentru clienții din statul membru în care aceasta este stabilită, în cursul perioadei de raportare |
| 4a | Numărul de clienți și de contrapărți și numărul de angajați ai sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită, în cursul perioadei de raportare | Numărul total de clienți și de contrapărți ale sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită |
| 4b | Defalcarea numărului total de clienți și de contrapărți ale sucursalei din statul membru în care aceasta este stabilită pe servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare furnizate în statul membru respectiv |
| 4c | Numărul clienților retail, al clienților profesionali și al contrapărților eligibile (astfel cum se prevede în Directiva 2014/65/UE) cărora sucursala le furnizează servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare în statul membru în care aceasta este stabilită. |
| 4d | Defalcarea numărului de angajați ai sucursalei din statul membru în care aceasta este stabilită pe servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare furnizate în statul membru respectiv. |
| 5a | Cifra de afaceri și valoarea agregată a activelor sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită, în cursul perioadei de raportare | Cifra de afaceri generată de sucursală și valoarea agregată a activelor corespunzătoare serviciilor de investiții, activităților de investiții și serviciilor auxiliare furnizate în statul membru în care aceasta este stabilită |
| 5b | Defalcarea cifrei de afaceri a sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită pe servicii de investiții, activități de investiții și servicii auxiliare furnizate în statul membru respectiv |
| 5c | Defalcarea cifrei de afaceri a sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită pe categorii de clienți, astfel cum se prevede în Directiva 2014/65/UE |
| 6 | În cazul în care sucursala efectuează tranzacții pe cont propriu, informații privind expunerea societății din țara terță în cursul perioadei de raportare la contrapărți din statul membru în care sucursala este stabilită | Expunerea lunară minimă, medie și maximă la contrapărți din statul membru în care sucursala este stabilită |
| 7 | În cazul în care sucursala subscrie instrumente financiare și/sau plasează instrumente financiare pe baza unui angajament ferm, informații cu privire la valoarea instrumentelor financiare care provin de la contrapărți din statul membru în care sucursala este stabilită și care au fost subscrise sau plasate cu angajament ferm, în cursul perioadei de raportare | Valoarea totală și numărul instrumentelor financiare care provin de la contrapărți din statul membru în care sucursala este stabilită și care au fost subscrise sau plasate cu angajament ferm de către sucursală |
| 8a | Componența organului de conducere al societății din țara terță | Lista membrilor organului de conducere al societății din țara terță |
| 8b | Pentru fiecare membru al organului de conducere, numele complet, țara de domiciliu și datele de contact ale membrului |
| 8c | Funcția în care este numit fiecare membru al organului de conducere |
| 9a | Persoane care dețin funcții-cheie pentru activitățile sucursalei | Lista persoanelor care dețin funcții-cheie pentru activitățile sucursalei |
| 9b | Pentru fiecare persoană care deține funcții-cheie, numele complet, țara de domiciliu și datele de contact ale persoanei |
| 9c | Funcția în care este numită fiecare persoană care deține funcții-cheie |
| 9d | Liniile de raportare dintre persoanele care dețin funcții cheie și organul de conducere al societății din țara terță |
| 10 | Informații privind reclamațiile primite de sucursală sau de societatea din țara terță în legătură cu activitățile sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită și în cursul perioadei de raportare | Numărul de reclamații primite de sucursală sau de societatea din țara terță în legătură cu activitățile sucursalei în statul membru aceasta este stabilită, împreună cu:






  — | o defalcare pe cele cinci instrumente financiare care generează cel mai mare număr de reclamații; |

#

Câmp

Subcâmpuri

1a

Perioada de raportare

Data de începere a raportării pentru anul calendaristic

(AAAA-LL-ZZ)

1b

Data de încheiere a raportării pentru anul calendaristic

(AAAA-LL-ZZ)

2a

Numele și datele de contact ale societății din țara terță, inclusiv datele sucursalei, ale persoanei responsabile cu prezentarea informațiilor și ale autorităților din țara terță responsabile cu supravegherea societății respective

Denumirea comercială completă a sucursalei și identificatorul entității juridice (LEI)

2b

Adresa sucursalei

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

2c

Datele de contact ale sucursalei, inclusiv adresa de e-mail, numărul de telefon și detaliile site-ului web

2d

Denumirea juridică completă a societății din țara terță și, dacă este disponibil, identificatorul entității juridice (LEI)

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

2e

Adresa sediului central al societății din țara terță

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

2f

Datele de contact ale societății din țara terță, inclusiv adresa de e-mail, numărul de telefon și detaliile site-ului web

2g

Țara în care se află sediul central al societății din țara terță

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

2h

Denumirea, adresa și țara autorității responsabile cu supravegherea societății din țara terță în respectiva țară terță. În cazul în care mai multe autorități sunt responsabile de supravegherea societății din țara terță, se furnizează detaliile și domeniile de competență respective pentru fiecare autoritate în parte

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

2i

Numele complet al persoanei de contact

2j

Adresa persoanei de contact

2k

Numărul de telefon al persoanei de contact

2l

Adresa de e-mail a persoanei de contact

2m

Funcția/titlul persoanei de contact

3a

Servicii de investiții, activități de investiții și servicii auxiliare furnizate de sucursală în statul membru în care aceasta este stabilită, în cursul perioadei de raportare

Lista serviciilor de investiții, a activităților de investiții și a serviciilor auxiliare (conform specificațiilor din anexa I secțiunile A și B din Directiva 2014/65/UE) furnizate de sucursală în statul membru în care aceasta este stabilită

3b

Lista categoriilor de instrumente financiare (conform specificațiilor din anexa I secțiunea C din Directiva 2014/65/UE) pentru care au fost prestate astfel de servicii și activități

3c

În cazul în care sucursala asigură administrarea portofoliului, valoarea totală a activelor administrate pentru clienții din statul membru în care sucursala este stabilită, la sfârșitul perioadei de raportare

3d

În cazul în care sucursala asigură administrarea portofoliului, valoarea medie a activelor administrate pentru clienții din statul membru în care sucursala este stabilită, în cursul perioadei de raportare

3e

În cazul în care sucursala oferă consultanță de investiții, valoarea totală a activelor administrate pentru care s-a furnizat consultanță de investiții clienților din statul membru în care sucursala este stabilită, la sfârșitul perioadei de raportare

3f

În cazul în care sucursala oferă consultanță de investiții, valoarea medie a activelor pentru care s-a furnizat consultanță de investiții clienților din statul membru în care sucursala este stabilită, în cursul perioadei de raportare

3g

În cazul în care sucursala furnizează serviciul auxiliar de păstrare și administrare a instrumentelor financiare în contul clienților sau deține fonduri ale clienților, valoarea totală a activelor (inclusiv numerarul) deținute de sucursală pentru clienții din statul membru în care aceasta este stabilită, la sfârșitul perioadei de raportare

3h

În cazul în care sucursala furnizează serviciul auxiliar de păstrare și administrare a instrumentelor financiare în contul clienților sau deține fonduri ale clienților, valoarea medie a activelor (inclusiv numerarul) deținute de sucursală pentru clienții din statul membru în care aceasta este stabilită, în cursul perioadei de raportare

4a

Numărul de clienți și de contrapărți și numărul de angajați ai sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită, în cursul perioadei de raportare

Numărul total de clienți și de contrapărți ale sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită

4b

Defalcarea numărului total de clienți și de contrapărți ale sucursalei din statul membru în care aceasta este stabilită pe servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare furnizate în statul membru respectiv

4c

Numărul clienților retail, al clienților profesionali și al contrapărților eligibile (astfel cum se prevede în Directiva 2014/65/UE) cărora sucursala le furnizează servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare în statul membru în care aceasta este stabilită.

4d

Defalcarea numărului de angajați ai sucursalei din statul membru în care aceasta este stabilită pe servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare furnizate în statul membru respectiv.

5a

Cifra de afaceri și valoarea agregată a activelor sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită, în cursul perioadei de raportare

Cifra de afaceri generată de sucursală și valoarea agregată a activelor corespunzătoare serviciilor de investiții, activităților de investiții și serviciilor auxiliare furnizate în statul membru în care aceasta este stabilită

5b

Defalcarea cifrei de afaceri a sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită pe servicii de investiții, activități de investiții și servicii auxiliare furnizate în statul membru respectiv

5c

Defalcarea cifrei de afaceri a sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită pe categorii de clienți, astfel cum se prevede în Directiva 2014/65/UE

6

În cazul în care sucursala efectuează tranzacții pe cont propriu, informații privind expunerea societății din țara terță în cursul perioadei de raportare la contrapărți din statul membru în care sucursala este stabilită

Expunerea lunară minimă, medie și maximă la contrapărți din statul membru în care sucursala este stabilită

7

În cazul în care sucursala subscrie instrumente financiare și/sau plasează instrumente financiare pe baza unui angajament ferm, informații cu privire la valoarea instrumentelor financiare care provin de la contrapărți din statul membru în care sucursala este stabilită și care au fost subscrise sau plasate cu angajament ferm, în cursul perioadei de raportare

Valoarea totală și numărul instrumentelor financiare care provin de la contrapărți din statul membru în care sucursala este stabilită și care au fost subscrise sau plasate cu angajament ferm de către sucursală

8a

Componența organului de conducere al societății din țara terță

Lista membrilor organului de conducere al societății din țara terță

8b

Pentru fiecare membru al organului de conducere, numele complet, țara de domiciliu și datele de contact ale membrului

8c

Funcția în care este numit fiecare membru al organului de conducere

9a

Persoane care dețin funcții-cheie pentru activitățile sucursalei

Lista persoanelor care dețin funcții-cheie pentru activitățile sucursalei

9b

Pentru fiecare persoană care deține funcții-cheie, numele complet, țara de domiciliu și datele de contact ale persoanei

9c

Funcția în care este numită fiecare persoană care deține funcții-cheie

9d

Liniile de raportare dintre persoanele care dețin funcții cheie și organul de conducere al societății din țara terță

10

Informații privind reclamațiile primite de sucursală sau de societatea din țara terță în legătură cu activitățile sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită și în cursul perioadei de raportare

Numărul de reclamații primite de sucursală sau de societatea din țara terță în legătură cu activitățile sucursalei în statul membru aceasta este stabilită, împreună cu:

—

o defalcare pe cele cinci instrumente financiare care generează cel mai mare număr de reclamații;

| — | o defalcare pe cele mai frecvente cinci subiecte ale reclamațiilor; |
| --- | --- |

—

o defalcare pe cele mai frecvente cinci subiecte ale reclamațiilor;

| — | numărul de reclamații soluționate în cursul perioadei de raportare; |
| --- | --- |

—

numărul de reclamații soluționate în cursul perioadei de raportare;

| — | mecanismele existente pentru tratarea cu diligență a reclamațiilor. |
| --- | --- |

—

mecanismele existente pentru tratarea cu diligență a reclamațiilor.

11a

Descrierea activităților de marketing ale sucursalei sau ale societății din țara terță în legătură cu activitățile sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită și în cursul perioadei de raportare

O descriere a strategiei de marketing a sucursalei sau a societății din țara terță folosită în statul membru în care sucursala este stabilită în legătură cu activitățile acesteia, inclusiv detalii privind zona geografică acoperită de aceasta și mijloacele de marketing utilizate de societatea din țara terță (cum ar fi orice agenți, expoziții itinerante, apeluri telefonice, site-uri web)

11b

Lista denumirilor comerciale utilizate de sucursala societății din țara terță în statul membru în care sucursala este stabilită și pentru fiecare denumire comercială:

| — | categoriile de instrumente financiare pentru care aceasta este utilizată și |
| --- | --- |

—

categoriile de instrumente financiare pentru care aceasta este utilizată și

| — | categoriile de clienți pentru care aceasta este utilizată |
| --- | --- |

—

categoriile de clienți pentru care aceasta este utilizată

11c

Pentru orice agenți sau entități similare la care recurge sucursala societății din țara terță în statul membru respectiv, numele persoanei sau al entității, precum și adresa și datele de contact

11d

Lista site-urilor web utilizate de sucursală în statul membru în care aceasta este stabilită, împreună cu URL-ul fiecărui site web

12a

Descrierea măsurilor de protecție a investitorilor instituite de societatea din țara terță, de care beneficiază clienții sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită, inclusiv drepturile respectivilor clienți care rezultă din sistemul de compensare a investitorilor menționat la articolul 39 alineatul (2) litera (f) din Directiva 2014/65/UE

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

Informarea clienților și raportarea către aceștia

Descrierea mecanismelor instituite de societatea din țara terță în legătură cu obligațiile sale de informare a clienților și de raportare către aceștia și măsurile de desfășurare a activității sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită

12b

Limba (limbile) pe care sucursala o (le) va utiliza în relația cu clienții săi în statul membru în care aceasta este stabilită

12c

Caracterul adecvat

Descrierea mecanismelor instituite de societatea din țara terță pentru a evalua caracterului adecvat, după caz, atunci când sucursala furnizează servicii clienților din statul membru în care aceasta este stabilită

12d

Cea mai bună executare

În cazul în care sucursala execută ordine pentru clienții săi în statul membru în care aceasta este stabilită, descrierea mecanismelor instituite pentru executarea ordinelor clienților în condițiile cele mai favorabile acestora

12e

Norme de prelucrare a ordinelor clienților

În cazul în care sucursala prelucrează ordinele clienților, descrierea mecanismelor instituite de aceasta pentru executarea promptă, corectă și rapidă a respectivelor ordine, punându-se accentul pe activitatea sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită

12f

Mecanisme de guvernanță a produsului

În cazul în care societatea din țara terță creează și/sau distribuie, prin intermediul sucursalei sale, instrumente financiare, descrierea mecanismelor de guvernanță a produsului, instituite de societatea din țara terță pentru activitatea sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită

12g

Mecanismele institute de societatea din țara terță pentru detectarea, prevenirea și gestionarea conflictelor de interese

Descrierea mecanismelor instituite de societatea din țara terță, care acționează prin intermediul sucursalei sale, pentru a detecta și a preveni sau gestiona conflictele de interese care apar în cursul furnizării de servicii de investiții și servicii auxiliare, inclusiv cele care decurg din politica de remunerare a persoanelor implicate în prestarea de servicii de investiții, de activități de investiții și de servicii auxiliare furnizate în statul membru în care sucursala este stabilită

12h

Mecanismele instituite de societatea din țara terță pentru soluționarea reclamațiilor

Descrierea procedurii instituite de societatea din țara terță care acționează prin intermediul sucursalei sale și care trebuie urmată de clienții sucursalei pentru depunerea unei reclamații

12i

Departamentul responsabil cu soluționarea reclamațiilor clienților sucursalei

12j

Limba (limbile) în care clienții trebuie să își depună reclamațiile

12k

Instanțele competente (în caz de litigiu) menționate în orice acorduri contractuale între societatea din țara terță care acționează prin intermediul sucursalei sale și clienții săi din statul membru în care sucursala este stabilită

12l

Entitatea (entitățile) de soluționare alternativă a litigiilor competentă (competente) să soluționeze litigiile între clienți din statul membru în care sucursala este stabilită și societatea din țara terță

12m

Apartenența societății din țara terță la un sistem de compensare a investitorilor

Descrierea apartenenței societății din țara terță la un sistem de compensare pentru investitori, inclusiv dacă clienții și contrapărțile sucursalei vor fi eligibili pentru un astfel de sistem, domeniul său de aplicare, o descriere a condițiilor de eligibilitate, precum și sumele și instrumentele financiare care intră sub incidența sistemului

12n

Mecanismele instituite de societatea din țara terță pentru protejarea și gestionarea fondurilor și activelor clienților

Descrierea oricăror mecanisme de protejare a fondurilor sau a activelor deținute de clienți (în special, în cazul în care instrumentele financiare și fondurile sunt deținute la un custode, denumirea custodelui și contractele aferente) instituite în statul membru în care sucursala este stabilită

12o

Alte mecanisme

Descrierea oricăror alte mecanisme pe care societatea din țara terță le poate considera relevante pentru prestarea de servicii și pentru desfășurarea activităților sucursalei în statul membru în care aceasta și-a stabilit sediul într-o manieră onestă, echitabilă și profesionistă ce promovează interesele clienților

13a

Informații privind acordurile de externalizare ale societății din țara terță aplicabile activității sucursalei

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

Lista și descrierea funcțiilor externalizate (sau a celor care urmează să fie externalizate)

13b

Descrierea resurselor (în special umane și tehnice și sistemul de control intern) alocate controlului funcțiilor, serviciilor sau activităților externalizate, în măsura în care acestea au legătură cu activitatea sucursalei în statul membru în care aceasta este stabilită

14

Informații privind mecanismele (inclusiv dispozitivele informatice) instituite de societatea din țara terță și aplicabile activităților sucursalei pentru tranzacționarea algoritmică, tranzacționarea de înaltă frecvență și accesul electronic direct

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

Descrierea oricăror mecanisme și resurse (în special resurse umane și informatice) pe care societatea din țara terță le-ar fi instituit și/sau alocat activităților sucursalei sale în statul membru în care aceasta este stabilită pentru tranzacționarea algoritmică, tranzacționarea de înaltă frecvență și accesul electronic direct, precum și pentru controlul acestor activități

15a

Informații privind activitățile funcției de conformitate (sau informații echivalente)

Modificări de reglementare

Descrierea gestionării și a punerii în aplicare a modificărilor semnificative și a evoluțiilor cerințelor reglementare în cursul perioadei de raportare care au impact asupra măsurilor de protecție a investitorilor pentru activitățile sucursalei societății din țara terță

15b

Constatări

Numărul de controale efectuate la fața locului și externalizate și un rezumat al constatărilor de mare importanță ale funcției de conformitate cu privire la activitatea societății din țara terță, în măsura în care acestea sunt relevante pentru activitatea sucursalei

15c

Acțiuni întreprinse sau care urmează să fie întreprinse (inclusiv în urma reclamațiilor sau a abaterii de la recomandările funcției de conformitate adresate personalului de conducere de nivel superior) pentru a remedia deficiențele identificate sau riscurile de deficiențe la nivelul societății din țara terță, în măsura în care acestea au legătură cu activitatea sucursalei

15d

Altele

Orice alte informații pe care sucursala le-ar putea considera relevante pentru a fi menționate

16a

Informații privind activitățile funcției de audit intern (sau informații echivalente)

Constatări

Un rezumat al constatărilor de mare importanță ale funcției de audit intern cu privire la activitatea societății din țara terță, în măsura în care acestea sunt relevante pentru activitatea sucursalei

16b

Acțiuni întreprinse sau care urmează să fie întreprinse la nivel global (inclusiv calendarul și unitățile organizaționale ale societății implicate din țara terță) pentru a remedia deficiențele identificate sau riscurile de deficiențe la nivelul societății din țara terță, în măsura în care acestea au legătură cu activitatea sucursalei

17a

Informații privind activitățile funcției de administrare a riscurilor (sau informații echivalente) și politica de administrare a riscurilor a societății din țara terță

Politica de administrare a riscurilor

Un rezumat al politicii de administrare a riscurilor a societății din țara terță în măsura în care aceasta are legătură cu activitatea sucursalei și cu măsurile aplicate de sucursală în cazul serviciilor și activităților derulate de sucursală

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

17b

Constatări

Un rezumat al constatărilor de mare importanță ale funcției de administrare a riscurilor cu privire la activitatea societății din țara terță la nivel global și acțiunile întreprinse sau care urmează să fie întreprinse pentru a răspunde acestor constatări

18

Orice alte informații pe care sucursala unei societăți dintr-o țară terță le poate considera relevante pentru a fi comunicate autorității competente din statul membru în care aceasta este stabilită.

---

(1)  Orice informație cu privire la furnizarea de servicii transfrontaliere de către sucursale ale societăților din țări terțe este inclusă în anexa II.

---

ANEXA II

Formatul pentru prezentarea informațiilor menționate la articolul 41 alineatele (3) și (4) din Directiva 2014/65/UE în cazul în care Comisia a luat o decizie de echivalare, astfel cum se menționează la articolul 47 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014

Pe lângă informațiile solicitate în cadrul anexei I la prezentul regulament de punere în aplicare, firmele din țări terțe care prestează, de asemenea, servicii și activități de investiții în Uniunea Europeană, în conformitate cu articolul 47 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prin intermediul regimului de echivalare din respectivele țări terțe [în cazul în care sunt efectiv recunoscute ca atare în temeiul articolului 47 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014], includ, totodată, următoarele câmpuri în raportul lor către autoritatea competentă, astfel cum se prevede la articolul 41 alineatul (3) din Directiva 2014/65/UE:

| # | Câmp | Subcâmpuri |
| --- | --- | --- |
| 19a | Perioada de raportare | Data de începere a raportării pentru anul calendaristic
  (AAAA-LL-ZZ) |
| 19b | Data de încheiere a raportării pentru anul calendaristic
  (AAAA-LL-ZZ) |
| 20a | Numele și datele de contact ale societății din țara terță, inclusiv datele sucursalei, ale persoanei responsabile cu prezentarea informațiilor, ale autorităților din țara terță responsabile cu supravegherea societății din țara terță | Denumirea comercială completă a sucursalei și identificatorul entității juridice (LEI), dacă este disponibil |
| 20b | Adresa sucursalei
  (a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă) |
| 20c | Datele de contact ale sucursalei, inclusiv adresa de e-mail, numărul de telefon și detaliile site-ului web |
| 20d | Denumirea juridică completă a societății din țara terță și identificatorul entității juridice (LEI), dacă este disponibil
  (a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă) |
| 20e | Adresa sediului central al societății din țara terță
  (a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă) |
| 20f | Datele de contact ale societății din țara terță, inclusiv adresa de e-mail, numărul de telefon și detaliile site-ului web |
| 20g | Țara în care se află sediul central al societății din țara terță
  (a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă) |
| 20h | Denumirea, adresa și țara autorității responsabile cu supravegherea societății din țara terță în respectiva țară terță. În cazul în care mai multe autorități sunt responsabile de supravegherea societății din țara terță, se furnizează detaliile și domeniile de competență respective pentru fiecare autoritate în parte
  (a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă) |
| 20i | Numele complet al persoanei de contact |
| 20j | Adresa persoanei de contact |
| 20k | Numărul de telefon al persoanei de contact |
| 20l | Adresa de e-mail a persoanei de contact |
| 20m | Funcția/titlul persoanei de contact |
| 21a | Servicii de investiții, activități de investiții și servicii auxiliare furnizate de sucursală în fiecare stat membru, altul decât cel în care aceasta este stabilită, în cursul perioadei de raportare | Lista serviciilor de investiții, a activităților de investiții și a serviciilor auxiliare (conform specificațiilor din anexa I secțiunile A și B din Directiva 2014/65/UE) furnizate contrapărților eligibile și clienților profesionali în sensul anexei II secțiunea I din Directiva 2014/65/UE, în fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită |
| 21b | Lista categoriilor de instrumente financiare (conform specificațiilor din anexa I secțiunea C din Directiva 2014/65/UE) pentru care au fost prestate astfel de servicii și activități |
| 21c | Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta asigură administrarea portofoliului, valoarea totală a activelor administrate pentru clienții din statul membru la sfârșitul perioadei de raportare |
| 21d | Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta asigură administrarea portofoliului, valoarea medie a activelor administrate pentru clienții din statul membru în cursul perioadei de raportare |
| 21e | Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta furnizează consultanță de investiții, valoarea totală a activelor pentru care serviciul respectiv a fost prestat clienților din statul membru la sfârșitul perioadei de raportare |
| 21f | Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta furnizează consultanță de investiții, valoarea medie a activelor pentru care serviciul respectiv a fost prestat clienților din statul membru în cursul perioadei de raportare |
| 21g | Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta furnizează serviciul auxiliar de păstrare și administrare a instrumentelor financiare în contul clienților sau deține fonduri ale clienților, valoarea totală a activelor (inclusiv numerarul) deținute de sucursală pentru clienții din statul membru în cauză la sfârșitul perioadei de raportare |
| 21h | Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta furnizează serviciul auxiliar de păstrare și administrare a instrumentelor financiare în contul clienților sau deține fonduri ale clienților, valoarea medie a activelor (inclusiv numerarul) deținute de sucursală pentru clienții din statul membru în cauză în cursul perioadei de raportare |
| 22a | Numărul de clienți și de contrapărți ale sucursalei în alte state membre decât cel în care aceasta este stabilită și la nivel global, în cursul perioadei de raportare | Numărul total de clienți și de contrapărți ale sucursalei în Uniunea Europeană (exceptând statul membru în care aceasta este stabilită). |
| 22b | Numărul total de clienți și de contrapărți ale societății din țară terță la nivel global |
| 22c | Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și în care aceasta a prestat servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare, numărul total de clienți și de contrapărți ale sucursalei din acest alt stat membru, împreună cu:






  — | o defalcare a acestui număr pe servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare furnizate în fiecare stat membru și |

#

Câmp

Subcâmpuri

19a

Perioada de raportare

Data de începere a raportării pentru anul calendaristic

(AAAA-LL-ZZ)

19b

Data de încheiere a raportării pentru anul calendaristic

(AAAA-LL-ZZ)

20a

Numele și datele de contact ale societății din țara terță, inclusiv datele sucursalei, ale persoanei responsabile cu prezentarea informațiilor, ale autorităților din țara terță responsabile cu supravegherea societății din țara terță

Denumirea comercială completă a sucursalei și identificatorul entității juridice (LEI), dacă este disponibil

20b

Adresa sucursalei

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

20c

Datele de contact ale sucursalei, inclusiv adresa de e-mail, numărul de telefon și detaliile site-ului web

20d

Denumirea juridică completă a societății din țara terță și identificatorul entității juridice (LEI), dacă este disponibil

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

20e

Adresa sediului central al societății din țara terță

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

20f

Datele de contact ale societății din țara terță, inclusiv adresa de e-mail, numărul de telefon și detaliile site-ului web

20g

Țara în care se află sediul central al societății din țara terță

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

20h

Denumirea, adresa și țara autorității responsabile cu supravegherea societății din țara terță în respectiva țară terță. În cazul în care mai multe autorități sunt responsabile de supravegherea societății din țara terță, se furnizează detaliile și domeniile de competență respective pentru fiecare autoritate în parte

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

20i

Numele complet al persoanei de contact

20j

Adresa persoanei de contact

20k

Numărul de telefon al persoanei de contact

20l

Adresa de e-mail a persoanei de contact

20m

Funcția/titlul persoanei de contact

21a

Servicii de investiții, activități de investiții și servicii auxiliare furnizate de sucursală în fiecare stat membru, altul decât cel în care aceasta este stabilită, în cursul perioadei de raportare

Lista serviciilor de investiții, a activităților de investiții și a serviciilor auxiliare (conform specificațiilor din anexa I secțiunile A și B din Directiva 2014/65/UE) furnizate contrapărților eligibile și clienților profesionali în sensul anexei II secțiunea I din Directiva 2014/65/UE, în fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită

21b

Lista categoriilor de instrumente financiare (conform specificațiilor din anexa I secțiunea C din Directiva 2014/65/UE) pentru care au fost prestate astfel de servicii și activități

21c

Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta asigură administrarea portofoliului, valoarea totală a activelor administrate pentru clienții din statul membru la sfârșitul perioadei de raportare

21d

Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta asigură administrarea portofoliului, valoarea medie a activelor administrate pentru clienții din statul membru în cursul perioadei de raportare

21e

Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta furnizează consultanță de investiții, valoarea totală a activelor pentru care serviciul respectiv a fost prestat clienților din statul membru la sfârșitul perioadei de raportare

21f

Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta furnizează consultanță de investiții, valoarea medie a activelor pentru care serviciul respectiv a fost prestat clienților din statul membru în cursul perioadei de raportare

21g

Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta furnizează serviciul auxiliar de păstrare și administrare a instrumentelor financiare în contul clienților sau deține fonduri ale clienților, valoarea totală a activelor (inclusiv numerarul) deținute de sucursală pentru clienții din statul membru în cauză la sfârșitul perioadei de raportare

21h

Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta furnizează serviciul auxiliar de păstrare și administrare a instrumentelor financiare în contul clienților sau deține fonduri ale clienților, valoarea medie a activelor (inclusiv numerarul) deținute de sucursală pentru clienții din statul membru în cauză în cursul perioadei de raportare

22a

Numărul de clienți și de contrapărți ale sucursalei în alte state membre decât cel în care aceasta este stabilită și la nivel global, în cursul perioadei de raportare

Numărul total de clienți și de contrapărți ale sucursalei în Uniunea Europeană (exceptând statul membru în care aceasta este stabilită).

22b

Numărul total de clienți și de contrapărți ale societății din țară terță la nivel global

22c

Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și în care aceasta a prestat servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare, numărul total de clienți și de contrapărți ale sucursalei din acest alt stat membru, împreună cu:

—

o defalcare a acestui număr pe servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare furnizate în fiecare stat membru și

| — | o defalcare pe categorii de clienți, astfel cum se prevede în Directiva 2014/65/UE |
| --- | --- |

—

o defalcare pe categorii de clienți, astfel cum se prevede în Directiva 2014/65/UE

23a

Cifra de afaceri și valoarea agregată a activelor sucursalei în alte state membre decât cel în care aceasta este stabilită și ale societății din țara terță la nivel global, în cursul perioadei de raportare

Cifra de afaceri a sucursalei în Uniune (cu excepția statului membru în care aceasta este stabilită) și valoarea agregată a activelor corespunzătoare serviciilor și activităților furnizate de societatea din țara terță la nivelul Uniunii (fără a include statul membru în care aceasta este stabilită)

23b

Cifra de afaceri globală a societății din țara terță

23c

Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta a prestat servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare, cifra de afaceri și valoarea agregată a activelor corespunzătoare unor astfel de servicii de investiții, activități de investiții și servicii auxiliare, împreună cu:

| — | o defalcare pe servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare furnizate în statul membru; și |
| --- | --- |

—

o defalcare pe servicii de investiții, activități de investiții sau servicii auxiliare furnizate în statul membru; și

| — | o defalcare pe categorii de clienți, astfel cum se prevede în Directiva 2014/65/UE |
| --- | --- |

—

o defalcare pe categorii de clienți, astfel cum se prevede în Directiva 2014/65/UE

24a

În cazul în care sucursala efectuează tranzacții pe cont propriu, informații privind expunerea societății din țara terță la contrapărți din Uniune (cu excepția statului membru în care sucursala este stabilită), în cursul perioadei de raportare

Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta efectuează tranzacții pe cont propriu, expunerea lunară minimă, medie și maximă la contrapărți din statul membru respectiv

24b

Expunerea lunară minimă, medie și maximă la contrapărți din Uniune (exceptând statul membru în care sucursala este stabilită)

25a

În cazul în care sucursala subscrie instrumente financiare și/sau plasează instrumente financiare pe baza unui angajament ferm, informații cu privire la valoarea instrumentelor financiare care provin de la contrapărți din Uniune (cu excepția statului membru în care sucursala este stabilită) și care au fost subscrise sau plasate cu angajament ferm, în cursul perioadei de raportare

Pentru fiecare stat membru, altul decât cel în care sucursala este stabilită și unde aceasta asigură subscrierea de instrumente financiare și/sau plasarea de instrumente financiare în baza unui angajament ferm, valoarea totală a instrumentelor financiare care provin de la contrapărți din statul membru și care au fost subscrise sau plasate cu angajament ferm de către sucursală

25b

Valoarea totală a instrumentelor financiare care provin de la contrapărți din Uniune (cu excepția celor din statul membru în care sucursala este stabilită) și care au fost subscrise sau plasate cu angajament ferm de către sucursală

26

Informații privind reclamațiile primite de sucursală și/sau de societatea din țara terță în legătură cu activitățile sucursalei în Uniune (cu excepția celor din statul membru în care aceasta este stabilită), în cursul perioadei de raportare

Numărul de reclamații primite de sucursală și/sau de societatea din țara terță în legătură cu activitățile sucursalei în alte state membre decât cel în care aceasta este stabilită, împreună cu:

| — | o defalcare pe stat membru; |
| --- | --- |

—

o defalcare pe stat membru;

| — | o defalcare pe cele cinci instrumente financiare care generează cel mai mare număr de reclamații; |
| --- | --- |

—

o defalcare pe cele cinci instrumente financiare care generează cel mai mare număr de reclamații;

| — | o defalcare pe cele mai frecvente cinci subiecte ale reclamațiilor; |
| --- | --- |

—

o defalcare pe cele mai frecvente cinci subiecte ale reclamațiilor;

| — | numărul de reclamații soluționate în perioada de raportare; |
| --- | --- |

—

numărul de reclamații soluționate în perioada de raportare;

| — | mecanismele existente pentru tratarea cu diligență a reclamațiilor. |
| --- | --- |

—

mecanismele existente pentru tratarea cu diligență a reclamațiilor.

27a

Descrierea activităților de marketing ale sucursalei sau ale societății din țara terță în legătură cu activitățile sucursalei în Uniune (cu excepția celor din statul membru în care aceasta este stabilită), în cursul perioadei de raportare

O descriere a strategiei de marketing a societății din țara terță folosită în Uniune (cu excepția statului membru în care sucursala este stabilită) în legătură cu activitățile acesteia, inclusiv detalii privind zona geografică acoperită de aceasta și mijloacele de marketing utilizate de societatea din țara terță (cum ar fi orice agenți, expoziții itinerante, apeluri telefonice, site-uri web)

27b

Lista denumirilor comerciale utilizate de societatea din țara terță în Uniune (cu excepția statului membru în care sucursala este stabilită) și pentru fiecare denumire comercială:

| — | lista statelor membre în care aceasta este utilizată; |
| --- | --- |

—

lista statelor membre în care aceasta este utilizată;

| — | categoriile de instrumente financiare pentru care aceasta este utilizată și |
| --- | --- |

—

categoriile de instrumente financiare pentru care aceasta este utilizată și

| — | categoriile de clienți pentru care aceasta este utilizată |
| --- | --- |

—

categoriile de clienți pentru care aceasta este utilizată

27c

Pentru orice agenți sau entități similare utilizate de societatea dintr-o țară terță în Uniune (cu excepția statului membru în care sucursala este stabilită), numele persoanei fizice sau al entității, împreună cu adresa și datele de contact

27d

Lista site-urilor web utilizate de societatea din țara terță în Uniune (cu excepția statului membru în care sucursala este stabilită) și, pentru fiecare site web, URL-ul acestuia

28a

Descrierea măsurilor de protecție a investitorilor instituite de societatea din țara terță, de care beneficiază clienții sucursalei în Uniune (cu excepția statului membru în care aceasta este stabilită), inclusiv drepturile respectivilor clienți care rezultă din sistemul de compensare a investitorilor menționat la articolul 39 alineatul (2) litera (f) din Directiva 2014/65/UE

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

Informarea clienților și raportarea către aceștia

Descrierea mecanismelor instituite de societatea din țara terță pentru a se asigura că își respectă obligațiile de informare a clienților și de raportare către aceștia în temeiul articolelor 24 și 25 din Directiva 2014/65/UE și măsurile de derulare a activității sucursalei în Uniune (altele decât cele din statul membru în care sucursala este stabilită)

28b

Limba (limbile) pe care sucursala o (le) va utiliza în relația cu clienții săi în Uniune (cu excepția statului membru în care aceasta este stabilită)

28c

Caracterul adecvat

Descrierea mecanismelor instituite de societatea din țara terță pentru a se asigura că își respectă obligațiile de evaluare a caracterului adecvat, după caz, atunci când sucursala furnizează servicii clienților din Uniune (cu excepția celor din statul membru în care aceasta este stabilită)

28d

Cea mai bună executare

În cazul în care sucursala execută ordine pentru clienții săi în Uniune (cu excepția statului membru în care aceasta este stabilită), descrierea mecanismelor instituite pentru a se asigura executarea ordinelor clienților în condițiile cele mai favorabile acestora

28e

Norme de prelucrare a ordinelor clienților

Descrierea măsurilor instituite de societatea din țara terță care prevăd executarea promptă, corectă și rapidă a ordinelor clienților, punându-se accentul pe activitatea sucursalei în Uniune (cu excepția statului membru în care aceasta este stabilită)

28f

Mecanisme de guvernanță a produsului

În cazul în care societatea din țara terță creează și/sau distribuie instrumente financiare în Uniune (cu excepția statului membru în care aceasta este stabilită), descrierea mecanismelor de guvernanță a produsului, instituite de societatea din țara terță pentru activitatea sa în Uniune.

28g

Mecanismele institute de societatea din țara terță pentru detectarea, prevenirea și gestionarea conflictelor de interese

Descrierea măsurilor instituite de societatea din țara terță pentru a detecta și a preveni sau a gestiona conflictele de interese care apar în cursul prestării de servicii de investiții și servicii auxiliare, inclusiv cele care decurg din politica de remunerare a persoanelor implicate în prestarea de servicii de investiții, de activități de investiții și de servicii auxiliare furnizate în Uniune (cu excepția statului membru în care aceasta este stabilită)

28h

Mecanismele instituite de societatea din țara terță pentru soluționarea reclamațiilor

O descriere a procedurii pe care clienții din Uniune (cu excepția statului membru în care sucursala este stabilită) ai societății din țara terță trebuie să le urmeze pentru a depune o reclamație

28j

Departamentul responsabil cu soluționarea reclamațiilor clienților sucursalei

28k

Limba (limbile) în care clienții trebuie să își depună reclamațiile

28l

Instanțele competente (în caz de litigiu) menționate în orice acord contractual între societatea din țara terță și clienții săi din Uniune (cu excepția statului membru în care sucursala este stabilită)

28m

Entitatea (entitățile) de soluționare alternativă a litigiilor competentă (competente) să soluționeze litigiile transfrontaliere între clienți din Uniune (cu excepția statului membru în care sucursala este stabilită)

28n

Apartenența societății din țara terță la un sistem de compensare a investitorilor

Descrierea apartenenței societății din țara terță la un sistem de compensare pentru investitori, inclusiv dacă clienții și contrapărțile sucursalei din Uniune (cu excepția celor din statul membru în care aceasta este stabilită) vor fi eligibili pentru un astfel de sistem, domeniul său de aplicare, o descriere a condițiilor de eligibilitate, precum și sumele și instrumentele financiare care intră sub incidența sistemului

28o

Mecanismele instituite de societatea din țara terță pentru protejarea și gestionarea fondurilor și activelor clienților

Descrierea mecanismelor de protejare a fondurilor sau a activelor deținute de clienți, care au fost instituite în Uniune (cu excepția statului membru în care sucursala este stabilită) (în special, în cazul în care instrumentele financiare și fondurile sunt deținute la un custode, denumirea custodelui și contractele aferente)

28p

Alte mecanisme

Descrierea oricăror alte mecanisme pe care societatea din țara terță le poate considera relevante pentru prestarea de servicii și pentru desfășurarea activităților sucursalei în Uniune (cu excepția statului membru în care aceasta este stabilită) într-o manieră onestă, echitabilă și profesionistă ce promovează interesele clienților

29a

Informații privind acordurile de externalizare ale societății din țara terță aplicabile activității sucursalei

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

Lista și descrierea funcțiilor externalizate (sau a celor care urmează să fie externalizate) pentru furnizarea serviciilor de investiții ale sucursalei și pentru desfășurarea activităților sale în Uniune (cu excepția statului membru în care aceasta este stabilită)

29b

Descrierea resurselor (în special umane și tehnice și sistemul de control intern) alocate controlului funcțiilor, serviciilor sau activităților externalizate, în măsura în care acestea au legătură cu activitatea sucursalei în Uniune (cu excepția statului membru în care aceasta este stabilită)

30

Informații privind mecanismele (inclusiv dispozitivele informatice) instituite de societatea din țara terță și aplicabile activităților sucursalei pentru tranzacționarea algoritmică, tranzacționarea de înaltă frecvență și accesul electronic direct

(a se furniza în cazul oricărei modificări aduse informațiilor raportate anterior către autoritatea competentă)

Descrierea oricăror mecanisme și resurse (în special resurse umane și informatice) pe care societatea din țara terță le-ar fi instituit și/sau alocat activităților sucursalei sale în Uniune (cu excepția statului membru în care aceasta este stabilită), pentru tranzacționarea algoritmică, tranzacționarea de înaltă frecvență și accesul electronic direct și pentru controlul acestor activități

31

Orice altă informație pe care autoritatea competentă o consideră necesară pentru facilitarea monitorizării cuprinzătoare a activităților sucursalei în Uniune

---

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/114 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/114

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/1221 AL COMISIEI

din 14 iulie 2022

de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Maroc

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea statelor membre,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Inițiativa

Inițiativa

| (1) | La 17 noiembrie 2021, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o investigație antidumping cu privire la importurile de anumite roți din aluminiu (denumite în continuare „RAO”) originare din Maroc (denumită în continuare „țara în cauză”) în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”). |
| --- | --- |

(1)

La 17 noiembrie 2021, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a deschis o investigație antidumping cu privire la importurile de anumite roți din aluminiu (denumite în continuare „RAO”) originare din Maroc (denumită în continuare „țara în cauză”) în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (2) | Comisia a deschis investigația în urma unei plângeri depuse la 4 octombrie 2021 de Asociația Fabricanților de Roți din Europa (denumită în continuare „reclamantul” sau „EUWA”). Plângerea a fost depusă în numele industriei Uniunii în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta conținea elemente de probă referitoare la existența dumpingului și a unui prejudiciu important rezultat din acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea investigației. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a deschis investigația în urma unei plângeri depuse la 4 octombrie 2021 de Asociația Fabricanților de Roți din Europa (denumită în continuare „reclamantul” sau „EUWA”). Plângerea a fost depusă în numele industriei Uniunii în sensul articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta conținea elemente de probă referitoare la existența dumpingului și a unui prejudiciu important rezultat din acesta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea investigației.

1.2.   Înregistrarea

Înregistrarea

| (3) | Comisia a impus obligativitatea înregistrării pentru importurile de produs în cauză prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/934 al Comisiei (3) (denumit în continuare „regulamentul de înregistrare”). |
| --- | --- |

(3)

Comisia a impus obligativitatea înregistrării pentru importurile de produs în cauză prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/934 al Comisiei (3) (denumit în continuare „regulamentul de înregistrare”).

3

1.3.   Părțile interesate și solicitarea de păstrare a anonimatului

Părțile interesate și solicitarea de păstrare a anonimatului

| (4) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la investigație. Comisia a informat în mod specific reclamantul și producătorii din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile marocane, importatorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute despre care se cunoaște că sunt părți vizate cu privire la deschiderea investigației și i-a invitat să participe la aceasta. |
| --- | --- |

(4)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la investigație. Comisia a informat în mod specific reclamantul și producătorii din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți și autoritățile marocane, importatorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute despre care se cunoaște că sunt părți vizate cu privire la deschiderea investigației și i-a invitat să participe la aceasta.

| (5) | Reclamanții și doi utilizatori cooperanți au solicitat ca numele lor să fie păstrate confidențiale, de teama că s-ar putea confrunta cu represalii din partea clienților. Comisia a considerat că există într-adevăr un risc serios de represalii și a acceptat ca numele reclamanților și ale celor doi utilizatori cooperanți să nu fie divulgate. Pentru a asigura în mod eficace anonimatul, au fost păstrate confidențiale și numele celorlalți producători din Uniune, astfel încât să se evite identificarea numelor solicitanților prin deducție. |
| --- | --- |

(5)

Reclamanții și doi utilizatori cooperanți au solicitat ca numele lor să fie păstrate confidențiale, de teama că s-ar putea confrunta cu represalii din partea clienților. Comisia a considerat că există într-adevăr un risc serios de represalii și a acceptat ca numele reclamanților și ale celor doi utilizatori cooperanți să nu fie divulgate. Pentru a asigura în mod eficace anonimatul, au fost păstrate confidențiale și numele celorlalți producători din Uniune, astfel încât să se evite identificarea numelor solicitanților prin deducție.

1.4.   Observații privind deschiderea investigației

Observații privind deschiderea investigației

| (6) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea investigației și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(6)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații cu privire la deschiderea investigației și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

| (7) | Patru părți au solicitat o audiere cu serviciile Comisiei și au fost audiate: Asociația Constructorilor Europeni de Automobile („ACEA”), EUWA, Dika Morocco Africa S.A.R.L. („Dika”) și Hands 8 S.A. („Hands”). |
| --- | --- |

(7)

Patru părți au solicitat o audiere cu serviciile Comisiei și au fost audiate: Asociația Constructorilor Europeni de Automobile („ACEA”), EUWA, Dika Morocco Africa S.A.R.L. („Dika”) și Hands 8 S.A. („Hands”).

| (8) | Dika și autoritățile marocane au susținut că cifrele raportate în plângere nu mai erau de actualitate, deoarece a existat un decalaj de aproape 8 luni între perioada de investigație a plângerii și data deschiderii investigației. În plus, perioada de investigație selectată de reclamant a coincis exact cu vârful pandemiei de COVID-19. De asemenea, perioada examinată de reclamant a depășit cu un an practica obișnuită a Comisiei, descrisă în ghidul relevant (4). Dika a afirmat că această decizie ar putea fi considerată inechitabilă și subiectivă, iar utilizarea unor cifre care nu mai sunt de actualitate nu poate constitui o dovadă prima facie a dumpingului, a prejudiciului sau a legăturii de cauzalitate, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(8)

Dika și autoritățile marocane au susținut că cifrele raportate în plângere nu mai erau de actualitate, deoarece a existat un decalaj de aproape 8 luni între perioada de investigație a plângerii și data deschiderii investigației. În plus, perioada de investigație selectată de reclamant a coincis exact cu vârful pandemiei de COVID-19. De asemenea, perioada examinată de reclamant a depășit cu un an practica obișnuită a Comisiei, descrisă în ghidul relevant (4). Dika a afirmat că această decizie ar putea fi considerată inechitabilă și subiectivă, iar utilizarea unor cifre care nu mai sunt de actualitate nu poate constitui o dovadă prima facie a dumpingului, a prejudiciului sau a legăturii de cauzalitate, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

4

prima facie

| (9) | În primul rând, Comisia a observat că ghidul menționat de Dika indică în mod explicit că este menit să ofere consiliere generală, dar nu este un document obligatoriu din punct de vedere juridic, iar conținutul său nu este obligatoriu (5). În plus, articolul 5 din regulamentul de bază nu conține nicio dispoziție specifică privind intervalul de timp dintre plângere și datele furnizate. În orice caz, perioada de investigație a plângerii s-a încheiat la 31 martie 2021, iar plângerea a fost depusă la 4 octombrie 2021. În plus, reclamantul a prezentat, de asemenea, date suplimentare privind prejudiciul până la 30 iunie 2021 (6). În consecință, datele furnizate de reclamant erau actualizate și cât mai apropiate posibil de data depunerii plângerii. În ceea ce privește afirmația referitoare la perioada examinată și la perioada de investigație, practica Comisiei este de a selecta o perioadă de investigație de un an și cei trei ani calendaristici anteriori pentru a examina tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului vizat. Faptul că în plângere s-au furnizat informații pentru un an suplimentar nu înseamnă că au fost utilizate date învechite, ceea ce ar face ca evaluarea să fie inechitabilă sau subiectivă. Dimpotrivă, în plângere s-au furnizat informații cu privire la cea mai recentă perioadă disponibilă, și anume până la 31 martie 2021. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(9)

În primul rând, Comisia a observat că ghidul menționat de Dika indică în mod explicit că este menit să ofere consiliere generală, dar nu este un document obligatoriu din punct de vedere juridic, iar conținutul său nu este obligatoriu (5). În plus, articolul 5 din regulamentul de bază nu conține nicio dispoziție specifică privind intervalul de timp dintre plângere și datele furnizate. În orice caz, perioada de investigație a plângerii s-a încheiat la 31 martie 2021, iar plângerea a fost depusă la 4 octombrie 2021. În plus, reclamantul a prezentat, de asemenea, date suplimentare privind prejudiciul până la 30 iunie 2021 (6). În consecință, datele furnizate de reclamant erau actualizate și cât mai apropiate posibil de data depunerii plângerii. În ceea ce privește afirmația referitoare la perioada examinată și la perioada de investigație, practica Comisiei este de a selecta o perioadă de investigație de un an și cei trei ani calendaristici anteriori pentru a examina tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului vizat. Faptul că în plângere s-au furnizat informații pentru un an suplimentar nu înseamnă că au fost utilizate date învechite, ceea ce ar face ca evaluarea să fie inechitabilă sau subiectivă. Dimpotrivă, în plângere s-au furnizat informații cu privire la cea mai recentă perioadă disponibilă, și anume până la 31 martie 2021. În consecință, afirmația a fost respinsă.

5

6

| (10) | Dika a susținut că plângerea nu a furnizat elemente de probă care să justifice utilizarea unei valori normale construite, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, partea interesată respectivă a susținut că există o greșeală în calculul de stabilire a valorii normale construite. Prin urmare, Comisia ar fi trebuit să concluzioneze că plângerea nu conținea suficiente elemente de probă privind dumpingul și ar fi trebuit să fie respinsă în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(10)

Dika a susținut că plângerea nu a furnizat elemente de probă care să justifice utilizarea unei valori normale construite, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază. În plus, partea interesată respectivă a susținut că există o greșeală în calculul de stabilire a valorii normale construite. Prin urmare, Comisia ar fi trebuit să concluzioneze că plângerea nu conținea suficiente elemente de probă privind dumpingul și ar fi trebuit să fie respinsă în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază.

| (11) | Dika a afirmat că reclamantul nu a utilizat prețul de vânzare al roților din aluminiu de pe piața internă marocană, deși ar fi putut cunoaște aceste prețuri, având în vedere faptul că însăși industria Uniunii exportă roți din aluminiu în Maroc. În plus, Dika a susținut că reclamantul a utilizat conturile financiare ale producătorilor-exportatori din 2018 și 2019 pentru a concluziona că nu au existat vânzări în cadrul operațiunilor comerciale normale, deși aceste conturi proveneau dintr-o perioadă anterioară perioadei de investigație selectate în plângere. |
| --- | --- |

(11)

Dika a afirmat că reclamantul nu a utilizat prețul de vânzare al roților din aluminiu de pe piața internă marocană, deși ar fi putut cunoaște aceste prețuri, având în vedere faptul că însăși industria Uniunii exportă roți din aluminiu în Maroc. În plus, Dika a susținut că reclamantul a utilizat conturile financiare ale producătorilor-exportatori din 2018 și 2019 pentru a concluziona că nu au existat vânzări în cadrul operațiunilor comerciale normale, deși aceste conturi proveneau dintr-o perioadă anterioară perioadei de investigație selectate în plângere.

| (12) | Comisia nu a fost de acord. Reclamantul din această investigație este EUWA, și nu membrii săi individuali. Întrucât reclamantul nu este nici producător, nici exportator, acesta nu a avut acces la astfel de date. În plus, facturile sunt considerate, în general, date comerciale confidențiale. Prin urmare, reclamantul a trebuit să se bazeze pe informații publice privind prețurile de vânzare pe piața internă din Maroc, care nu erau disponibile la momentul depunerii plângerii. În ceea ce privește utilizarea conturilor financiare din 2018 și 2019 pentru producătorii-exportatori marocani, acestea erau singurele conturi aflate la dispoziția reclamantului la momentul depunerii plângerii. Prin urmare, reclamantul nu a avut altă posibilitate decât să concluzioneze că, pe baza informațiilor pe care le-a putut obține în mod rezonabil, nu au existat vânzări pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale ale producătorilor-exportatori marocani cunoscuți. Prin urmare, a fost justificată construirea valorii normale. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(12)

Comisia nu a fost de acord. Reclamantul din această investigație este EUWA, și nu membrii săi individuali. Întrucât reclamantul nu este nici producător, nici exportator, acesta nu a avut acces la astfel de date. În plus, facturile sunt considerate, în general, date comerciale confidențiale. Prin urmare, reclamantul a trebuit să se bazeze pe informații publice privind prețurile de vânzare pe piața internă din Maroc, care nu erau disponibile la momentul depunerii plângerii. În ceea ce privește utilizarea conturilor financiare din 2018 și 2019 pentru producătorii-exportatori marocani, acestea erau singurele conturi aflate la dispoziția reclamantului la momentul depunerii plângerii. Prin urmare, reclamantul nu a avut altă posibilitate decât să concluzioneze că, pe baza informațiilor pe care le-a putut obține în mod rezonabil, nu au existat vânzări pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale ale producătorilor-exportatori marocani cunoscuți. Prin urmare, a fost justificată construirea valorii normale. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (13) | Dika a prezentat, de asemenea, argumente privind presupuse deficiențe fundamentale în stabilirea valorii normale. Aceste argumente se referă la alegerea dimensiunii roților, la utilizarea prețurilor pentru lingourile de aluminiu pe baza importurilor din China, la utilizarea structurii de costuri a producătorilor din Uniune, la excluderea anumitor factori de cost din calcul și la aplicarea unei rate a profitului de 6 %. |
| --- | --- |

(13)

Dika a prezentat, de asemenea, argumente privind presupuse deficiențe fundamentale în stabilirea valorii normale. Aceste argumente se referă la alegerea dimensiunii roților, la utilizarea prețurilor pentru lingourile de aluminiu pe baza importurilor din China, la utilizarea structurii de costuri a producătorilor din Uniune, la excluderea anumitor factori de cost din calcul și la aplicarea unei rate a profitului de 6 %.

| (14) | Comisia nu a fost de acord cu aceste argumente. Ipotezele pe care reclamantul le-a formulat pentru a construi valoarea normală s-au bazat pe experiența și cunoștințele sale de piață, precum și pe informațiile accesibile publicului. Faptul că partea interesată respectivă nu este de acord cu aceste ipoteze nu le invalidează în scopul stabilirii valorii normale în plângere. Cifrele pe care s-a bazat valoarea normală au fost susținute de suficiente elemente de probă, astfel cum a confirmat analiza efectuată de serviciile Comisiei. Chiar și în situația efectuării anumitor ajustări, sugerate de partea interesată și realizate de Comisie atunci când a evaluat plângerea, au rămas suficiente elemente de probă privind dumpingul. |
| --- | --- |

(14)

Comisia nu a fost de acord cu aceste argumente. Ipotezele pe care reclamantul le-a formulat pentru a construi valoarea normală s-au bazat pe experiența și cunoștințele sale de piață, precum și pe informațiile accesibile publicului. Faptul că partea interesată respectivă nu este de acord cu aceste ipoteze nu le invalidează în scopul stabilirii valorii normale în plângere. Cifrele pe care s-a bazat valoarea normală au fost susținute de suficiente elemente de probă, astfel cum a confirmat analiza efectuată de serviciile Comisiei. Chiar și în situația efectuării anumitor ajustări, sugerate de partea interesată și realizate de Comisie atunci când a evaluat plângerea, au rămas suficiente elemente de probă privind dumpingul.

| (15) | Dika și autoritățile marocane au susținut că reclamantul a omis din analiza prejudiciului faptul că piața este segmentată între producătorii de echipamente originale (original equipment manufacturer – OEM) și piețele pieselor și echipamentelor de schimb (aftermarket – AM) și, în cadrul fiecărei piețe, diferitele tipuri de roți, și anume segmentele inferioare și superioare. |
| --- | --- |

(15)

Dika și autoritățile marocane au susținut că reclamantul a omis din analiza prejudiciului faptul că piața este segmentată între producătorii de echipamente originale (original equipment manufacturer – OEM) și piețele pieselor și echipamentelor de schimb (aftermarket – AM) și, în cadrul fiecărei piețe, diferitele tipuri de roți, și anume segmentele inferioare și superioare.

original equipment manufacturer

aftermarket

| (16) | Comisia a observat că, deși roțile din aluminiu pentru OEM și cele pentru AM au lanțuri de distribuție diferite, ele au în comun aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile. Prin urmare, OEM și AM ar trebui să fie considerate canale de vânzări diferite, mai degrabă decât segmente diferite. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a observat că, deși roțile din aluminiu pentru OEM și cele pentru AM au lanțuri de distribuție diferite, ele au în comun aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile. Prin urmare, OEM și AM ar trebui să fie considerate canale de vânzări diferite, mai degrabă decât segmente diferite.

| (17) | În ceea ce privește cele două canale de vânzări, reclamantul a estimat că exporturile marocane au fost probabil livrate aproape exclusiv către clienții OEM. Analiza ulterioară de către Comisie a informațiilor aflate la dispoziția sa a confirmat acest fapt. Același lucru a fost valabil și pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, care au vândut aproape exclusiv către clienții OEM (aproximativ 99,6 %). |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește cele două canale de vânzări, reclamantul a estimat că exporturile marocane au fost probabil livrate aproape exclusiv către clienții OEM. Analiza ulterioară de către Comisie a informațiilor aflate la dispoziția sa a confirmat acest fapt. Același lucru a fost valabil și pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, care au vândut aproape exclusiv către clienții OEM (aproximativ 99,6 %).

| (18) | În ceea ce privește diferitele tipuri de roți, Comisia a observat că, deși plângerea nu a inclus o analiză completă a prejudiciului pentru fiecare tip de roți din aluminiu, ea a prezentat calcule ale subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative pentru zece tipuri reprezentative de roți. |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește diferitele tipuri de roți, Comisia a observat că, deși plângerea nu a inclus o analiză completă a prejudiciului pentru fiecare tip de roți din aluminiu, ea a prezentat calcule ale subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative pentru zece tipuri reprezentative de roți.

| (19) | În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(19)

În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (20) | Dika, Hands și autoritățile marocane au susținut că evoluția importurilor din Maroc nu poate cauza sau amenința să cauzeze un prejudiciu industriei Uniunii, deoarece acestea au reprezentat doar 2,8 % din piața Uniunii în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2020 și 31 martie 2021 și nu determină blocarea prețurilor. |
| --- | --- |

(20)

Dika, Hands și autoritățile marocane au susținut că evoluția importurilor din Maroc nu poate cauza sau amenința să cauzeze un prejudiciu industriei Uniunii, deoarece acestea au reprezentat doar 2,8 % din piața Uniunii în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2020 și 31 martie 2021 și nu determină blocarea prețurilor.

| (21) | Analiza prejudiciului specific din plângere a arătat că există suficiente elemente de probă care indică o pătrundere sporită pe piața Uniunii (atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi) a importurilor din Maroc la prețuri care provoacă o subcotare a prețurilor de vânzare și o subcotare substanțială a prețurilor indicative ale industriei Uniunii. Acest lucru pare să fi provocat un prejudiciu important industriei Uniunii, demonstrat, de exemplu, de scăderea producției, a vânzărilor și a cotei de piață, de o deteriorare a rezultatelor financiare sau de nivelul prețurilor practicate de industria Uniunii. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(21)

Analiza prejudiciului specific din plângere a arătat că există suficiente elemente de probă care indică o pătrundere sporită pe piața Uniunii (atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi) a importurilor din Maroc la prețuri care provoacă o subcotare a prețurilor de vânzare și o subcotare substanțială a prețurilor indicative ale industriei Uniunii. Acest lucru pare să fi provocat un prejudiciu important industriei Uniunii, demonstrat, de exemplu, de scăderea producției, a vânzărilor și a cotei de piață, de o deteriorare a rezultatelor financiare sau de nivelul prețurilor practicate de industria Uniunii. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (22) | Dika a afirmat că anumiți indicatori de prejudiciu cuprinși în plângere, cum ar fi capacitatea de producție, prețurile din Uniune și consumul la nivelul Uniunii, nu susțin constatarea unui prejudiciu în cursul perioadei de investigație. În plus, utilizarea întregii capacități de producție nu este o opțiune pentru producătorul de roți din aluminiu, având în vedere modelele de lanț de aprovizionare „exact la timp” puse în aplicare de producătorii de automobile din Uniunea Europeană, care impun producătorilor de roți din aluminiu să fie flexibili și să aibă capacități disponibile pentru a răspunde nevoilor de ultim moment. |
| --- | --- |

(22)

Dika a afirmat că anumiți indicatori de prejudiciu cuprinși în plângere, cum ar fi capacitatea de producție, prețurile din Uniune și consumul la nivelul Uniunii, nu susțin constatarea unui prejudiciu în cursul perioadei de investigație. În plus, utilizarea întregii capacități de producție nu este o opțiune pentru producătorul de roți din aluminiu, având în vedere modelele de lanț de aprovizionare „exact la timp” puse în aplicare de producătorii de automobile din Uniunea Europeană, care impun producătorilor de roți din aluminiu să fie flexibili și să aibă capacități disponibile pentru a răspunde nevoilor de ultim moment.

| (23) | Comisia reamintește că pentru constatarea unui prejudiciu important, necesară pentru deschiderea unei investigații, este nevoie să se examineze, printre altele, factorii relevanți descriși în regulamentul de bază. Cu toate acestea, articolul 5 din regulamentul de bază nu impune în mod expres ca toți factorii de prejudiciu menționați la articolul 3 alineatul (5) să prezinte o deteriorare pentru ca prejudiciul important să fie suficient de bine documentat în scopul deschiderii unei investigații. În fapt, potrivit articolului 5 alineatul (2) din regulamentul de bază, plângerea trebuie să conțină informații privind evoluția volumului importurilor care se presupune că fac obiectul unui dumping, efectul acestor importuri asupra prețurilor produsului similar pe piața Uniunii și efectul rezultat asupra industriei Uniunii, demonstrat prin factori relevanți (însă nu neapărat toți). Plângerea conținea aceste informații, care indicau existența unui prejudiciu. În consecință, Comisia a considerat că plângerea conține suficiente elemente de probă privind prejudiciul și a respins afirmația. |
| --- | --- |

(23)

Comisia reamintește că pentru constatarea unui prejudiciu important, necesară pentru deschiderea unei investigații, este nevoie să se examineze, printre altele, factorii relevanți descriși în regulamentul de bază. Cu toate acestea, articolul 5 din regulamentul de bază nu impune în mod expres ca toți factorii de prejudiciu menționați la articolul 3 alineatul (5) să prezinte o deteriorare pentru ca prejudiciul important să fie suficient de bine documentat în scopul deschiderii unei investigații. În fapt, potrivit articolului 5 alineatul (2) din regulamentul de bază, plângerea trebuie să conțină informații privind evoluția volumului importurilor care se presupune că fac obiectul unui dumping, efectul acestor importuri asupra prețurilor produsului similar pe piața Uniunii și efectul rezultat asupra industriei Uniunii, demonstrat prin factori relevanți (însă nu neapărat toți). Plângerea conținea aceste informații, care indicau existența unui prejudiciu. În consecință, Comisia a considerat că plângerea conține suficiente elemente de probă privind prejudiciul și a respins afirmația.

| (24) | Dika și Hands au susținut că instituirea de măsuri antidumping nu poate fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(24)

Dika și Hands au susținut că instituirea de măsuri antidumping nu poate fi în interesul Uniunii.

| (25) | În ceea ce privește acest din urmă aspect, interesul Uniunii nu este un criteriu relevant pentru a evalua dacă o plângere justifică deschiderea unei proceduri antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază. Prin urmare, aceste observații nu au fost luate în considerare în ceea ce privește afirmațiile referitoare la inițierea procedurii. |
| --- | --- |

(25)

În ceea ce privește acest din urmă aspect, interesul Uniunii nu este un criteriu relevant pentru a evalua dacă o plângere justifică deschiderea unei proceduri antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază. Prin urmare, aceste observații nu au fost luate în considerare în ceea ce privește afirmațiile referitoare la inițierea procedurii.

| (26) | Dika, Hands și autoritățile marocane au susținut că reclamantul nu a luat în considerare alți factori, cum ar fi presupusa lipsă de concurență dintre roțile din aluminiu ale Uniunii și cele marocane ca urmare a segmentării piețelor; importurile din țări terțe; consecințele pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(26)

Dika, Hands și autoritățile marocane au susținut că reclamantul nu a luat în considerare alți factori, cum ar fi presupusa lipsă de concurență dintre roțile din aluminiu ale Uniunii și cele marocane ca urmare a segmentării piețelor; importurile din țări terțe; consecințele pandemiei de COVID-19.

| (27) | Analiza plângerii efectuată de Comisiei a confirmat că elementele menționate erau fie nefundamentate, fie incorecte din punct de vedere factual, fie insuficiente pentru a pune sub semnul întrebării concluzia potrivit căreia plângerea conținea suficiente elemente de probă care tind să arate că importurile produsului în cauză intrau în Uniune la prețuri de dumping și păreau să cauzeze un prejudiciu important producătorilor din Uniune. Aceste aspecte fuseseră stabilite pe baza celor mai bune elemente de probă aflate la dispoziția reclamantului la momentul respectiv și erau suficient de reprezentative și de fiabile. În plus, afirmațiile formulate de Dika, autoritățile marocane și ACEA au fost examinate în detaliu în cursul investigației și sunt abordate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

(27)

Analiza plângerii efectuată de Comisiei a confirmat că elementele menționate erau fie nefundamentate, fie incorecte din punct de vedere factual, fie insuficiente pentru a pune sub semnul întrebării concluzia potrivit căreia plângerea conținea suficiente elemente de probă care tind să arate că importurile produsului în cauză intrau în Uniune la prețuri de dumping și păreau să cauzeze un prejudiciu important producătorilor din Uniune. Aceste aspecte fuseseră stabilite pe baza celor mai bune elemente de probă aflate la dispoziția reclamantului la momentul respectiv și erau suficient de reprezentative și de fiabile. În plus, afirmațiile formulate de Dika, autoritățile marocane și ACEA au fost examinate în detaliu în cursul investigației și sunt abordate în cele ce urmează.

| (28) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a confirmat faptul că reclamantul a furnizat suficiente elemente de probă privind existența unui dumping, a unui prejudiciu și a unei legături de cauzalitate, îndeplinind astfel cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(28)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a confirmat faptul că reclamantul a furnizat suficiente elemente de probă privind existența unui dumping, a unui prejudiciu și a unei legături de cauzalitate, îndeplinind astfel cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază.

1.5.   Eșantionarea

Eșantionarea

| (29) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(29)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea constitui un eșantion din rândul părților interesate, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

1.5.1.   Selectarea eșantionului de producători din Uniune

Selectarea eșantionului de producători din Uniune

| (30) | În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat un eșantion definitiv de trei producători din Uniune. În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, criteriul utilizat pentru selectarea eșantionului a fost cea mai mare cantitate reprezentativă de producție a produsului similar din Uniune în cursul perioadei de investigație, și anume 1 octombrie 2020-30 septembrie 2021. Acest eșantion provizoriu a fost constituit din trei producători din Uniune, stabiliți în trei state membre diferite. Eșantionul reprezintă aproape 20 % din cantitatea totală a producției de produs similar din Uniune și asigură o bună distribuție geografică. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu s-a primit nicio observație. |
| --- | --- |

(30)

În avizul său de deschidere, Comisia a afirmat că a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat un eșantion definitiv de trei producători din Uniune. În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, criteriul utilizat pentru selectarea eșantionului a fost cea mai mare cantitate reprezentativă de producție a produsului similar din Uniune în cursul perioadei de investigație, și anume 1 octombrie 2020-30 septembrie 2021. Acest eșantion provizoriu a fost constituit din trei producători din Uniune, stabiliți în trei state membre diferite. Eșantionul reprezintă aproape 20 % din cantitatea totală a producției de produs similar din Uniune și asigură o bună distribuție geografică. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la eșantionul provizoriu, dar nu s-a primit nicio observație.

1.5.2.   Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (31) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(31)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (32) | Niciunul dintre importatorii neafiliați cunoscuți nu a furnizat informațiile solicitate și nu a fost de acord să fie inclus în eșantion. |
| --- | --- |

(32)

Niciunul dintre importatorii neafiliați cunoscuți nu a furnizat informațiile solicitate și nu a fost de acord să fie inclus în eșantion.

1.5.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din Maroc

Eșantionarea producătorilor-exportatori din Maroc

| (33) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Maroc să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia a solicitat Misiunii Regatului Maroc să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă este cazul, care ar putea fi interesați să participe la investigație. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din Maroc să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia a solicitat Misiunii Regatului Maroc să identifice și/sau să contacteze alți producători-exportatori, dacă este cazul, care ar putea fi interesați să participe la investigație.

| (34) | Numai doi producători-exportatori din țara în cauză, reprezentând aproape toate importurile de roți din aluminiu din Maroc, au furnizat informațiile solicitate. Prin urmare, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară. |
| --- | --- |

(34)

Numai doi producători-exportatori din țara în cauză, reprezentând aproape toate importurile de roți din aluminiu din Maroc, au furnizat informațiile solicitate. Prin urmare, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară.

1.6.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

| (35) | Comisia a transmis chestionare pentru trei producători din Uniune, reclamant, doi utilizatori cunoscuți și doi producători-exportatori din țara în cauză. Aceleași chestionare fuseseră puse la dispoziție online (7) în ziua deschiderii investigației. |
| --- | --- |

(35)

Comisia a transmis chestionare pentru trei producători din Uniune, reclamant, doi utilizatori cunoscuți și doi producători-exportatori din țara în cauză. Aceleași chestionare fuseseră puse la dispoziție online (7) în ziua deschiderii investigației.

7

| (36) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru o determinare provizorie a dumpingului, a prejudiciului și a interesului Uniunii. Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite țări, Comisia nu a putut efectua vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază.






  — | Au fost efectuate vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediile a doi producători din Uniune incluși în eșantion, al unui utilizator (8) și ale următorilor producători-exportatori din Maroc: HANDS 8 S.A. („Hands”); |
| --- | --- | --- |

(36)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru o determinare provizorie a dumpingului, a prejudiciului și a interesului Uniunii. Având în vedere pandemia de COVID-19 și măsurile de izolare puse în aplicare de diferite țări, Comisia nu a putut efectua vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază.

—

Au fost efectuate vizite de verificare în temeiul articolului 16 din regulamentul de bază la sediile a doi producători din Uniune incluși în eșantion, al unui utilizator (8) și ale următorilor producători-exportatori din Maroc: HANDS 8 S.A. („Hands”);

8

| — | DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L. („Dika”) |
| --- | --- |

—

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L. („Dika”)

| (37) | În plus, în conformitate cu Avizul său privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (9), Comisia a efectuat verificări încrucișate la distanță în ceea ce privește societatea afiliată Dika – CITIC Dicastal Co., Ltd („CITIC”) și un producător din Uniune. |
| --- | --- |

(37)

În plus, în conformitate cu Avizul său privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (9), Comisia a efectuat verificări încrucișate la distanță în ceea ce privește societatea afiliată Dika – CITIC Dicastal Co., Ltd („CITIC”) și un producător din Uniune.

9

1.7.   Perioada de investigație și perioada examinată

Perioada de investigație și perioada examinată

| (38) | Investigația privind dumpingul și prejudiciul rezultat din acesta a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2020 și 30 septembrie 2021 (denumită în continuare „perioada de investigație”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și sfârșitul perioadei de investigație (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(38)

Investigația privind dumpingul și prejudiciul rezultat din acesta a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2020 și 30 septembrie 2021 (denumită în continuare „perioada de investigație”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și sfârșitul perioadei de investigație (denumită în continuare „perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (39) | Produsul în cauză este reprezentat de roțile din aluminiu pentru autovehicule de la pozițiile SA 8701-8705, cu sau fără accesoriile lor, având sau nu pneuri montate, originare din Maroc, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (coduri TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 și 8708705050) (denumit în continuare „produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(39)

Produsul în cauză este reprezentat de roțile din aluminiu pentru autovehicule de la pozițiile SA 8701-8705, cu sau fără accesoriile lor, având sau nu pneuri montate, originare din Maroc, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (coduri TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 și 8708705050) (denumit în continuare „produsul în cauză”).

| (40) | Roțile din aluminiu sunt comercializate în mod tradițional în Uniune prin intermediul a două lanțuri de distribuție: către OEM, care înseamnă în principal producători de automobile, și către piața pieselor și a echipamentelor de schimb, care include, de exemplu, distribuitori, comercianți cu amănuntul, ateliere de reparații etc. Produsul în cauză din Maroc a fost vândut exclusiv prin lanțul de distribuție OEM în cursul perioadei examinate. În cadrul lanțului de distribuție OEM, producătorii de automobile organizează licitații pentru roțile din aluminiu și sunt adesea implicați în procesul de dezvoltare a unei noi roți, care este asociată cu propria lor lanț de distribuție. Producătorii din Uniune și exportatorii marocani pot concura în cadrul acelorași licitații. |
| --- | --- |

(40)

Roțile din aluminiu sunt comercializate în mod tradițional în Uniune prin intermediul a două lanțuri de distribuție: către OEM, care înseamnă în principal producători de automobile, și către piața pieselor și a echipamentelor de schimb, care include, de exemplu, distribuitori, comercianți cu amănuntul, ateliere de reparații etc. Produsul în cauză din Maroc a fost vândut exclusiv prin lanțul de distribuție OEM în cursul perioadei examinate. În cadrul lanțului de distribuție OEM, producătorii de automobile organizează licitații pentru roțile din aluminiu și sunt adesea implicați în procesul de dezvoltare a unei noi roți, care este asociată cu propria lor lanț de distribuție. Producătorii din Uniune și exportatorii marocani pot concura în cadrul acelorași licitații.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (41) | Investigația a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(41)

Investigația a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

—

produsul în cauză;

| — | produsul fabricat și vândut pe piața internă din Maroc; și |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut pe piața internă din Maroc; și

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

| (42) | Comisia a stabilit în această etapă că produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(42)

Comisia a stabilit în această etapă că produsele respective sunt, prin urmare, produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

3.1.   Maroc

Maroc

3.1.1.   Cooperarea producătorilor-exportatori

Cooperarea producătorilor-exportatori

| (43) | Astfel cum se menționează în considerentul 34 de mai sus, doi producători-exportatori marocani, Dika și Hands, s-au făcut cunoscuți în cadrul investigației și au furnizat răspunsuri la chestionar. Dika are o societate afiliată, CITIC, care este un producător chinez de roți din aluminiu. CITIC cumpără roți din aluminiu de la Dika și le vinde Uniunii, Marocului și altor țări terțe. În cursul verificării încrucișate la distanță (VID) cu CITIC, au fost descoperite o serie de erori care au generat îndoieli serioase cu privire la fiabilitatea listelor de vânzări pe piața internă și în UE. Aceste erori constau, în principal, în diferențe între prețurile înregistrate în listele de vânzări, prețurile înscrise în facturi și sumele plătite efectiv. |
| --- | --- |

(43)

Astfel cum se menționează în considerentul 34 de mai sus, doi producători-exportatori marocani, Dika și Hands, s-au făcut cunoscuți în cadrul investigației și au furnizat răspunsuri la chestionar. Dika are o societate afiliată, CITIC, care este un producător chinez de roți din aluminiu. CITIC cumpără roți din aluminiu de la Dika și le vinde Uniunii, Marocului și altor țări terțe. În cursul verificării încrucișate la distanță (VID) cu CITIC, au fost descoperite o serie de erori care au generat îndoieli serioase cu privire la fiabilitatea listelor de vânzări pe piața internă și în UE. Aceste erori constau, în principal, în diferențe între prețurile înregistrate în listele de vânzări, prețurile înscrise în facturi și sumele plătite efectiv.

| (44) | La 1 aprilie 2022, în cursul verificării la fața locului la Dika, după încheierea VID cu CITIC, societatea a furnizat o versiune revizuită a listelor de vânzări, inclusiv o explicație a discrepanțelor constatate. La momentul respectiv nu a existat nicio posibilitate de a examina sau de a verifica încrucișat listele de vânzări revizuite. În plus, o verificare preliminară a datelor nou transmise a arătat că revizuirile efectuate de societate nu au rectificat toate discrepanțele menționate în cursul VID, deși numărul total de revizuiri a fost mult mai mare decât se preconizase pe baza VID. Având în vedere natura și numărul erorilor, dintre care unele au persistat și după revizuire, Comisia nu se putea baza pe acuratețea listelor de vânzări. Prin urmare, Comisia nu a putut verifica informațiile necesare pentru a stabili o marjă de dumping pentru societate. |
| --- | --- |

(44)

La 1 aprilie 2022, în cursul verificării la fața locului la Dika, după încheierea VID cu CITIC, societatea a furnizat o versiune revizuită a listelor de vânzări, inclusiv o explicație a discrepanțelor constatate. La momentul respectiv nu a existat nicio posibilitate de a examina sau de a verifica încrucișat listele de vânzări revizuite. În plus, o verificare preliminară a datelor nou transmise a arătat că revizuirile efectuate de societate nu au rectificat toate discrepanțele menționate în cursul VID, deși numărul total de revizuiri a fost mult mai mare decât se preconizase pe baza VID. Având în vedere natura și numărul erorilor, dintre care unele au persistat și după revizuire, Comisia nu se putea baza pe acuratețea listelor de vânzări. Prin urmare, Comisia nu a putut verifica informațiile necesare pentru a stabili o marjă de dumping pentru societate.

| (45) | În conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază, Dika și societatea sa afiliată au fost informate, prin scrisoarea din 5 mai 2022, cu privire la motivele care au stat la baza intenției Comisiei de a nu ține seama de informațiile furnizate și li s-a acordat posibilitatea de a oferi explicații suplimentare („scrisoarea privind articolul 18”). |
| --- | --- |

(45)

În conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază, Dika și societatea sa afiliată au fost informate, prin scrisoarea din 5 mai 2022, cu privire la motivele care au stat la baza intenției Comisiei de a nu ține seama de informațiile furnizate și li s-a acordat posibilitatea de a oferi explicații suplimentare („scrisoarea privind articolul 18”).

| (46) | Societatea a răspuns la scrisoarea Comisiei la 12 mai 2022. În răspunsul său, societatea a explicat că și-a înregistrat vânzările în listele de vânzări în conformitate cu principiile sale contabile. Prin urmare, societatea a susținut, contrar declarațiilor făcute în cursul VID și al vizitei de verificare la fața locului, că listele inițiale de vânzări, ale căror valori totale puteau fi reconciliate cu sistemul contabil SAP al societății, erau complete și exacte, nu conțineau erori și nu necesitau revizuiri. De fapt, revizuirile efectuate de societate după VID ar fi fost furnizate Comisiei doar pentru a demonstra cooperarea deplină a CITIC în cadrul investigației. Prin urmare, societatea a afirmat că Comisia ar trebui să utilizeze versiunea inițială nerevizuită a listelor de vânzări. Ca alternativă, societatea a afirmat că Comisia ar putea să utilizeze listele de vânzări revizuite, transmise prin scrisoare, deoarece deficiențele nu ar fi fost de natură să creeze dificultăți excesive în a ajunge la o concluzie suficient de precisă. Aceste liste de vânzări au fost similare cu cele furnizate în cursul verificării la fața locului, la care au fost adăugate datele care lipseau anterior, au fost corectate unele erori și au fost furnizate explicații suplimentare. Totuși, mai multe erori au rămas, pentru o serie de tranzacții, suma primită efectiv tot nu a fost precizată, iar Comisia nu a fost în măsură să verifice încrucișat sau să examineze listele de vânzări revizuite furnizate împreună cu răspunsul societății la scrisoarea privind articolul 18. Societatea a afirmat, de asemenea, că, în cazul în care Comisia ar insista asupra aplicării articolului 18 din regulamentul de bază, ar trebui să utilizeze situațiile financiare ale CITIC ca date parțiale disponibile. |
| --- | --- |

(46)

Societatea a răspuns la scrisoarea Comisiei la 12 mai 2022. În răspunsul său, societatea a explicat că și-a înregistrat vânzările în listele de vânzări în conformitate cu principiile sale contabile. Prin urmare, societatea a susținut, contrar declarațiilor făcute în cursul VID și al vizitei de verificare la fața locului, că listele inițiale de vânzări, ale căror valori totale puteau fi reconciliate cu sistemul contabil SAP al societății, erau complete și exacte, nu conțineau erori și nu necesitau revizuiri. De fapt, revizuirile efectuate de societate după VID ar fi fost furnizate Comisiei doar pentru a demonstra cooperarea deplină a CITIC în cadrul investigației. Prin urmare, societatea a afirmat că Comisia ar trebui să utilizeze versiunea inițială nerevizuită a listelor de vânzări. Ca alternativă, societatea a afirmat că Comisia ar putea să utilizeze listele de vânzări revizuite, transmise prin scrisoare, deoarece deficiențele nu ar fi fost de natură să creeze dificultăți excesive în a ajunge la o concluzie suficient de precisă. Aceste liste de vânzări au fost similare cu cele furnizate în cursul verificării la fața locului, la care au fost adăugate datele care lipseau anterior, au fost corectate unele erori și au fost furnizate explicații suplimentare. Totuși, mai multe erori au rămas, pentru o serie de tranzacții, suma primită efectiv tot nu a fost precizată, iar Comisia nu a fost în măsură să verifice încrucișat sau să examineze listele de vânzări revizuite furnizate împreună cu răspunsul societății la scrisoarea privind articolul 18. Societatea a afirmat, de asemenea, că, în cazul în care Comisia ar insista asupra aplicării articolului 18 din regulamentul de bază, ar trebui să utilizeze situațiile financiare ale CITIC ca date parțiale disponibile.

| (47) | Comisia nu a fost de acord cu argumentele prezentate de societate în răspunsul său la scrisoarea privind articolul 18. Chestionarul antidumping pentru producătorii-exportatori solicita în mod clar să se furnizeze listele de vânzări pentru fiecare tranzacție în parte. Modelele tabelelor furnizate împreună cu chestionarul solicită fără echivoc datele înregistrate pe factură (cantitatea facturată, valoarea facturii, notele de credit aferente etc.). Societatea însăși a recunoscut că nu a completat listele de vânzări pe baza facturilor, ci, mai degrabă, le-a completat pe baza propriilor practici contabile. În plus, societatea a susținut că orice diferență între valoarea facturii și prețul primit efectiv este, în mod normal, înregistrată în listele de vânzări fie ca reducere, rabat sau notă de credit, fie în alt mod. Cu toate acestea, s-a constatat că aceste diferențe nu au fost reflectate în mod sistematic în listele de vânzări ale societății. |
| --- | --- |

(47)

Comisia nu a fost de acord cu argumentele prezentate de societate în răspunsul său la scrisoarea privind articolul 18. Chestionarul antidumping pentru producătorii-exportatori solicita în mod clar să se furnizeze listele de vânzări pentru fiecare tranzacție în parte. Modelele tabelelor furnizate împreună cu chestionarul solicită fără echivoc datele înregistrate pe factură (cantitatea facturată, valoarea facturii, notele de credit aferente etc.). Societatea însăși a recunoscut că nu a completat listele de vânzări pe baza facturilor, ci, mai degrabă, le-a completat pe baza propriilor practici contabile. În plus, societatea a susținut că orice diferență între valoarea facturii și prețul primit efectiv este, în mod normal, înregistrată în listele de vânzări fie ca reducere, rabat sau notă de credit, fie în alt mod. Cu toate acestea, s-a constatat că aceste diferențe nu au fost reflectate în mod sistematic în listele de vânzări ale societății.

| (48) | Astfel cum se menționează mai sus în considerentul 44, listele de vânzări revizuite nu au putut fi verificate încrucișat sau verificate în timp util. Astfel cum s-a explicat societății în scrisoarea trimisă înaintea VID și a verificării, la 11 martie 2022, și în conformitate cu Avizul privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (10), scopul VID a fost de a obține asigurări cu privire la informațiile transmise de societate în răspunsul său la chestionar. Aceste asigurări nu au fost obținute în cursul VID în ceea ce privește listele de vânzări. O verificare încrucișată la distanță efectuată suplimentar cu CITIC, astfel cum a propus societatea în răspunsul său la scrisoarea privind articolul 18, nu ar trebui utilizată ca modalitate de a remedia lipsa de punctualitate sau erorile constatate în cursul VID care a avut deja loc în termenele stabilite. |
| --- | --- |

(48)

Astfel cum se menționează mai sus în considerentul 44, listele de vânzări revizuite nu au putut fi verificate încrucișat sau verificate în timp util. Astfel cum s-a explicat societății în scrisoarea trimisă înaintea VID și a verificării, la 11 martie 2022, și în conformitate cu Avizul privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (10), scopul VID a fost de a obține asigurări cu privire la informațiile transmise de societate în răspunsul său la chestionar. Aceste asigurări nu au fost obținute în cursul VID în ceea ce privește listele de vânzări. O verificare încrucișată la distanță efectuată suplimentar cu CITIC, astfel cum a propus societatea în răspunsul său la scrisoarea privind articolul 18, nu ar trebui utilizată ca modalitate de a remedia lipsa de punctualitate sau erorile constatate în cursul VID care a avut deja loc în termenele stabilite.

10

| (49) | În plus, unele modificări care au fost discutate în cursul VID nu au fost luate în considerare în tabelele revizuite. În răspunsul său la scrisoarea privind articolul 18, societatea a furnizat o nouă listă de vânzări revizuită, în care au fost efectuate modificări suplimentare care nu au putut fi nici verificate încrucișat, nici examinate. Prin urmare, Comisia a considerat că societatea nu a furnizat informațiile solicitate în termenele stabilite prevăzute pentru investigație. Alternativa propusă de societate, de a utiliza situațiile financiare ale CITIC ca date parțiale disponibile, nu a fost acceptabilă. Utilizarea situațiilor financiare nu ar permite Comisiei să stabilească o valoare normală și un preț de export la nivelul de detaliu și de acuratețe cerut de regulamentul de bază, deoarece acestea nu ar permite o analiză pe bază de produs sau de tranzacție. |
| --- | --- |

(49)

În plus, unele modificări care au fost discutate în cursul VID nu au fost luate în considerare în tabelele revizuite. În răspunsul său la scrisoarea privind articolul 18, societatea a furnizat o nouă listă de vânzări revizuită, în care au fost efectuate modificări suplimentare care nu au putut fi nici verificate încrucișat, nici examinate. Prin urmare, Comisia a considerat că societatea nu a furnizat informațiile solicitate în termenele stabilite prevăzute pentru investigație. Alternativa propusă de societate, de a utiliza situațiile financiare ale CITIC ca date parțiale disponibile, nu a fost acceptabilă. Utilizarea situațiilor financiare nu ar permite Comisiei să stabilească o valoare normală și un preț de export la nivelul de detaliu și de acuratețe cerut de regulamentul de bază, deoarece acestea nu ar permite o analiză pe bază de produs sau de tranzacție.

| (50) | Întrucât Dika și societatea sa afiliată CITIC nu au furnizat informații care să permită Comisiei să ajungă la o constatare suficient de exactă, iar informațiile verificabile care ar fi putut permite o astfel de constatare nu au fost prezentate, Comisia a decis să nu ia în considerare informațiile prezentate de societate cu privire la listele de vânzări pe piața internă și în UE. Întrucât aceste informații sunt esențiale pentru stabilirea unei valori normale și a unui preț de export, Comisia nu a fost în măsură să calculeze o marjă de dumping individuală pentru societate. |
| --- | --- |

(50)

Întrucât Dika și societatea sa afiliată CITIC nu au furnizat informații care să permită Comisiei să ajungă la o constatare suficient de exactă, iar informațiile verificabile care ar fi putut permite o astfel de constatare nu au fost prezentate, Comisia a decis să nu ia în considerare informațiile prezentate de societate cu privire la listele de vânzări pe piața internă și în UE. Întrucât aceste informații sunt esențiale pentru stabilirea unei valori normale și a unui preț de export, Comisia nu a fost în măsură să calculeze o marjă de dumping individuală pentru societate.

| (51) | În consecință, Comisia nu a luat în considerare, în mod provizoriu, informațiile furnizate de producătorul-exportator respectiv și a confirmat utilizarea datelor disponibile cu privire la acest producător-exportator în temeiul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(51)

În consecință, Comisia nu a luat în considerare, în mod provizoriu, informațiile furnizate de producătorul-exportator respectiv și a confirmat utilizarea datelor disponibile cu privire la acest producător-exportator în temeiul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază.

3.1.2.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (52) | Ca urmare a aplicării articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, astfel cum se arată în secțiunea 3.1.1 de mai sus, descrierea calculului marjei de dumping din cele ce urmează s-a aplicat numai celuilalt producător-exportator marocan, Hands. |
| --- | --- |

(52)

Ca urmare a aplicării articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, astfel cum se arată în secțiunea 3.1.1 de mai sus, descrierea calculului marjei de dumping din cele ce urmează s-a aplicat numai celuilalt producător-exportator marocan, Hands.

| (53) | Articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare. Cu toate acestea, Comisia a stabilit că producătorul-exportator cooperant nu a efectuat vânzări pe piața internă. Vânzările de roți din aluminiu către clienți din Maroc, realizate în număr mic în cursul perioadei de investigație, au fost efectuate către un singur producător de automobile situat într-o zonă economică scutită de taxe vamale (zone d’accélération industrielle, denumită anterior și zone franche sau zone franche d’exportation), similară cu zona economică în care se afla producătorul cooperant. Producătorul de automobile respectiv a achiziționat roți din aluminiu pentru a fi utilizate la asamblarea unui automobil. Ulterior, automobilul, și nu roțile din aluminiu, ar urma să fie expediat din zona scutită de taxe vamale fie pentru a fi vândut pe piața internă, fie pentru a fi exportat. Însă destinația finală a automobilului nu a fost, cel mai probabil, piața internă. Un studiu din 2020 a arătat că 90 % din totalul automobilelor fabricate în Maroc sunt destinate pieței de export (11), fapt confirmat și de informațiile furnizate de producătorii de automobile marocani (12). În plus, în temeiul Legii 19-94 care reglementează zonele de liber schimb, societățile situate în astfel de zone trebuie să realizeze cel puțin 70 % din cifra de afaceri din exporturi (13). |
| --- | --- |

(53)

Articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că valoarea normală se stabilește de obicei pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către cumpărători independenți din țara exportatoare. Cu toate acestea, Comisia a stabilit că producătorul-exportator cooperant nu a efectuat vânzări pe piața internă. Vânzările de roți din aluminiu către clienți din Maroc, realizate în număr mic în cursul perioadei de investigație, au fost efectuate către un singur producător de automobile situat într-o zonă economică scutită de taxe vamale (zone d’accélération industrielle, denumită anterior și zone franche sau zone franche d’exportation), similară cu zona economică în care se afla producătorul cooperant. Producătorul de automobile respectiv a achiziționat roți din aluminiu pentru a fi utilizate la asamblarea unui automobil. Ulterior, automobilul, și nu roțile din aluminiu, ar urma să fie expediat din zona scutită de taxe vamale fie pentru a fi vândut pe piața internă, fie pentru a fi exportat. Însă destinația finală a automobilului nu a fost, cel mai probabil, piața internă. Un studiu din 2020 a arătat că 90 % din totalul automobilelor fabricate în Maroc sunt destinate pieței de export (11), fapt confirmat și de informațiile furnizate de producătorii de automobile marocani (12). În plus, în temeiul Legii 19-94 care reglementează zonele de liber schimb, societățile situate în astfel de zone trebuie să realizeze cel puțin 70 % din cifra de afaceri din exporturi (13).

zone d’accélération industrielle

zone franche

zone franche d’exportation

11

12

13

| (54) | Astfel cum se explică mai sus, vânzarea de roți din aluminiu de către producătorul-exportator cooperant către clientul respectiv din Maroc a fost o vânzare dintr-o zonă economică în alta. Societățile situate în astfel de zone economice din Maroc sunt scutite de legislația și reglementările vamale care se aplică în mod normal pe teritoriul marocan, iar mărfurile care intră în zona economică respectivă sunt considerate exporturi (14). Întrucât roțile din aluminiu au fost produse într-o zonă economică și ulterior vândute și expediate într-o altă zonă economică, acestea nu au intrat niciodată pe teritoriul vamal al Marocului și, prin urmare, nu se putea considera că acestea au fost vândute pe piața internă. |
| --- | --- |

(54)

Astfel cum se explică mai sus, vânzarea de roți din aluminiu de către producătorul-exportator cooperant către clientul respectiv din Maroc a fost o vânzare dintr-o zonă economică în alta. Societățile situate în astfel de zone economice din Maroc sunt scutite de legislația și reglementările vamale care se aplică în mod normal pe teritoriul marocan, iar mărfurile care intră în zona economică respectivă sunt considerate exporturi (14). Întrucât roțile din aluminiu au fost produse într-o zonă economică și ulterior vândute și expediate într-o altă zonă economică, acestea nu au intrat niciodată pe teritoriul vamal al Marocului și, prin urmare, nu se putea considera că acestea au fost vândute pe piața internă.

14

| (55) | În orice caz, chiar dacă vânzările din Maroc către zona economică scutită de taxe vamale au fost considerate vânzări pe piața internă, acestea nu au fost reprezentative și nici nu au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(55)

În orice caz, chiar dacă vânzările din Maroc către zona economică scutită de taxe vamale au fost considerate vânzări pe piața internă, acestea nu au fost reprezentative și nici nu au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (56) | În acest sens, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă pentru producătorul-exportator cooperant a fost reprezentativ, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă sunt considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor de produs similar către clienți independenți de pe piața internă au reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune efectuate în perioada de investigație. Pe baza celor de mai sus, vânzările producătorului-exportator cooperant realizate în Maroc nu au fost reprezentative. |
| --- | --- |

(56)

În acest sens, Comisia a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor pe piața internă pentru producătorul-exportator cooperant a fost reprezentativ, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările pe piața internă sunt considerate reprezentative dacă volumul total al vânzărilor de produs similar către clienți independenți de pe piața internă au reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al exporturilor de produs în cauză către Uniune efectuate în perioada de investigație. Pe baza celor de mai sus, vânzările producătorului-exportator cooperant realizate în Maroc nu au fost reprezentative.

| (57) | În etapa următoare, Comisia a definit proporția de vânzări profitabile către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul perioadei de investigație, pentru a decide dacă este oportun să utilizeze vânzările efective pe piața internă în calculul pentru stabilirea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Analiza vânzărilor pe piața internă a arătat că niciuna dintre vânzările pe piața internă nu a fost profitabilă și, prin urmare, nu a fost realizată în cadrul unor operațiuni comerciale normale. |
| --- | --- |

(57)

În etapa următoare, Comisia a definit proporția de vânzări profitabile către clienți independenți de pe piața internă pentru fiecare tip de produs, în cursul perioadei de investigație, pentru a decide dacă este oportun să utilizeze vânzările efective pe piața internă în calculul pentru stabilirea valorii normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Analiza vânzărilor pe piața internă a arătat că niciuna dintre vânzările pe piața internă nu a fost profitabilă și, prin urmare, nu a fost realizată în cadrul unor operațiuni comerciale normale.

| (58) | Deoarece nu au existat vânzări ale produsului similar în cadrul unor operațiuni comerciale normale pe piața internă, Comisia a construit valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(58)

Deoarece nu au existat vânzări ale produsului similar în cadrul unor operațiuni comerciale normale pe piața internă, Comisia a construit valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.

| (59) | Articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază prevede că, în cazul în care nu se efectuează nicio vânzare pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a produsului similar se calculează pe baza costului de producție din țara de origine, la care se adaugă o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costurile VAG”) și pentru profit. Articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede în mod clar că costurile VAG și profitul se stabilesc în funcție de date reale privind producția și vânzările produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale ale exportatorului sau producătorului care face obiectul investigației. Totuși, deoarece pentru Hands nu există vânzări ale produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale, astfel cum se explică mai sus, articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede trei metode alternative:






  (a) | media ponderată a sumelor reale privind producția și vânzările produsului similar pe piața internă a țării de origine, sume stabilite pentru ceilalți exportatori sau producători care fac obiectul investigației; |
| --- | --- | --- |

(59)

Articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază prevede că, în cazul în care nu se efectuează nicio vânzare pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a produsului similar se calculează pe baza costului de producție din țara de origine, la care se adaugă o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („costurile VAG”) și pentru profit. Articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede în mod clar că costurile VAG și profitul se stabilesc în funcție de date reale privind producția și vânzările produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale ale exportatorului sau producătorului care face obiectul investigației. Totuși, deoarece pentru Hands nu există vânzări ale produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale, astfel cum se explică mai sus, articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede trei metode alternative:

(a)

media ponderată a sumelor reale privind producția și vânzările produsului similar pe piața internă a țării de origine, sume stabilite pentru ceilalți exportatori sau producători care fac obiectul investigației;

| (b) | sumele reale aferente producției și vânzărilor, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, din aceeași categorie generală de produse pe piața internă a țării de origine, pentru exportatorul sau producătorul respectiv; |
| --- | --- |

(b)

sumele reale aferente producției și vânzărilor, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, din aceeași categorie generală de produse pe piața internă a țării de origine, pentru exportatorul sau producătorul respectiv;

| (c) | oricare altă metodă rezonabilă, cu condiția ca suma reprezentând profitul stabilită astfel să nu depășească profitul realizat în mod normal de alți exportatori sau producători din vânzări de produse din aceeași categorie generală pe piața internă a țării de origine. |
| --- | --- |

(c)

oricare altă metodă rezonabilă, cu condiția ca suma reprezentând profitul stabilită astfel să nu depășească profitul realizat în mod normal de alți exportatori sau producători din vânzări de produse din aceeași categorie generală pe piața internă a țării de origine.

| (60) | În ceea ce privește articolul 2 alineatul (6) litera (a), în Maroc a existat un singur alt producător-exportator de roți din aluminiu, Dika. De asemenea, Dika a vândut întreaga sa producție de roți din aluminiu din Maroc unor producători de automobile situați în zone economice. Astfel cum se explică mai sus în considerentele 53 și 54, vânzările de acest tip nu au fost considerate vânzări pe piața internă. În plus, media menționată la articolul 2 alineatul (6) litera (a) trebuie să fie o medie ponderată a cel puțin doi producători-exportatori (15). Prin urmare, datele Dika nu au putut fi utilizate, chiar dacă vânzările societății ar fi fost considerate fiabile. Prin urmare, articolul 2 alineatul (6) litera (a) nu a putut fi aplicat. |
| --- | --- |

(60)

În ceea ce privește articolul 2 alineatul (6) litera (a), în Maroc a existat un singur alt producător-exportator de roți din aluminiu, Dika. De asemenea, Dika a vândut întreaga sa producție de roți din aluminiu din Maroc unor producători de automobile situați în zone economice. Astfel cum se explică mai sus în considerentele 53 și 54, vânzările de acest tip nu au fost considerate vânzări pe piața internă. În plus, media menționată la articolul 2 alineatul (6) litera (a) trebuie să fie o medie ponderată a cel puțin doi producători-exportatori (15). Prin urmare, datele Dika nu au putut fi utilizate, chiar dacă vânzările societății ar fi fost considerate fiabile. Prin urmare, articolul 2 alineatul (6) litera (a) nu a putut fi aplicat.

15

| (61) | Articolul 2 alineatul (6) litera (b) menționează producția și vânzările, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, din aceeași categorie generală de produse pe piața internă, pentru exportatorul sau producătorul respectiv. Însă Hands a produs doar roți din aluminiu și niciuna dintre vânzările sale nu a fost efectuată în cadrul operațiunilor comerciale normale. Prin urmare, nici articolul 2 alineatul (6) litera (b) nu s-a putut aplica. |
| --- | --- |

(61)

Articolul 2 alineatul (6) litera (b) menționează producția și vânzările, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, din aceeași categorie generală de produse pe piața internă, pentru exportatorul sau producătorul respectiv. Însă Hands a produs doar roți din aluminiu și niciuna dintre vânzările sale nu a fost efectuată în cadrul operațiunilor comerciale normale. Prin urmare, nici articolul 2 alineatul (6) litera (b) nu s-a putut aplica.

| (62) | Articolul 2 alineatul (6) litera (c) face referire la utilizarea „oricărei alte metode rezonabile” pentru stabilirea costurilor VAG și a profitului. În absența altor producători de roți din aluminiu din Maroc, Comisia a considerat că este rezonabil să aplice costurile VAG și profitul constatate pentru producătorii de roți din aluminiu din Brazilia. Brazilia a fost propusă ca țară reprezentativă adecvată în cererea de reexaminare care a stat la baza investigației de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor aflată în curs cu privire la roțile din aluminiu din China (16). Media ponderată a costurilor VAG constatate a fost de 11,49 %, iar profitul mediu ponderat a fost de 4,89 %. |
| --- | --- |

(62)

Articolul 2 alineatul (6) litera (c) face referire la utilizarea „oricărei alte metode rezonabile” pentru stabilirea costurilor VAG și a profitului. În absența altor producători de roți din aluminiu din Maroc, Comisia a considerat că este rezonabil să aplice costurile VAG și profitul constatate pentru producătorii de roți din aluminiu din Brazilia. Brazilia a fost propusă ca țară reprezentativă adecvată în cererea de reexaminare care a stat la baza investigației de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor aflată în curs cu privire la roțile din aluminiu din China (16). Media ponderată a costurilor VAG constatate a fost de 11,49 %, iar profitul mediu ponderat a fost de 4,89 %.

16

| (63) | Articolul 2 alineatul (6) litera (c) impune, de asemenea, aplicarea unui plafon pentru profitul utilizat în cadrul acestei metodologii pentru a se asigura că profitul utilizat nu depășește profitul realizat în mod normal de alți exportatori sau producători din vânzările de produse din aceeași categorie generală pe piața internă a țării de origine. Nu au existat alți producători marocani de roți din aluminiu în afară de Dika și Hands, al căror profit nu a putut fi utilizat, deoarece nu au avut vânzări pe piața internă marocană. În plus, Comisia nu dispunea de nicio informație cu privire la profitul realizat de eventualii producători sau exportatori de piese de aluminiu pentru automobile sau de produse din aluminiu legate de industria automobilelor din Maroc. |
| --- | --- |

(63)

Articolul 2 alineatul (6) litera (c) impune, de asemenea, aplicarea unui plafon pentru profitul utilizat în cadrul acestei metodologii pentru a se asigura că profitul utilizat nu depășește profitul realizat în mod normal de alți exportatori sau producători din vânzările de produse din aceeași categorie generală pe piața internă a țării de origine. Nu au existat alți producători marocani de roți din aluminiu în afară de Dika și Hands, al căror profit nu a putut fi utilizat, deoarece nu au avut vânzări pe piața internă marocană. În plus, Comisia nu dispunea de nicio informație cu privire la profitul realizat de eventualii producători sau exportatori de piese de aluminiu pentru automobile sau de produse din aluminiu legate de industria automobilelor din Maroc.

| (64) | Comisia a considerat că roțile din aluminiu se încadrează în aceeași categorie generală ca și alte produse din aluminiu, cum ar fi extrudatele din aluminiu sau profilurile din aluminiu. Aceste produse utilizează aceeași materie primă principală (aluminiul), care reprezintă cea mai mare parte a costului lor de producție. În plus, diferitele procese de producție implică topirea sau încălzirea aluminiului pentru a-l modela într-o formă dorită. Profitul mediu ponderat realizat de cei șapte producători marocani de astfel de produse din aluminiu, pentru care au fost disponibile date financiare pentru 2020, a fost de 4,16 %. Acest procent a fost utilizat ca plafon pentru profitul producătorilor brazilieni de roți din aluminiu. |
| --- | --- |

(64)

Comisia a considerat că roțile din aluminiu se încadrează în aceeași categorie generală ca și alte produse din aluminiu, cum ar fi extrudatele din aluminiu sau profilurile din aluminiu. Aceste produse utilizează aceeași materie primă principală (aluminiul), care reprezintă cea mai mare parte a costului lor de producție. În plus, diferitele procese de producție implică topirea sau încălzirea aluminiului pentru a-l modela într-o formă dorită. Profitul mediu ponderat realizat de cei șapte producători marocani de astfel de produse din aluminiu, pentru care au fost disponibile date financiare pentru 2020, a fost de 4,16 %. Acest procent a fost utilizat ca plafon pentru profitul producătorilor brazilieni de roți din aluminiu.

| (65) | Valoarea normală a fost construită apoi prin adăugarea la costul de producție al Hands a profitului și a costurilor VAG braziliene menționate în considerentul 62, dar a fost plafonată la 4,16 %. |
| --- | --- |

(65)

Valoarea normală a fost construită apoi prin adăugarea la costul de producție al Hands a profitului și a costurilor VAG braziliene menționate în considerentul 62, dar a fost plafonată la 4,16 %.

3.1.3.   Prețul de export

Prețul de export

| (66) | Producătorul-exportator cooperant a exportat în Uniune fie direct către clienți independenți, fie prin intermediul unei societăți afiliate cu rol de importator. |
| --- | --- |

(66)

Producătorul-exportator cooperant a exportat în Uniune fie direct către clienți independenți, fie prin intermediul unei societăți afiliate cu rol de importator.

| (67) | În cazul vânzărilor produsului în cauză direct către clienți independenți din Uniune, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau care urma să fie plătit pentru produsul în cauză vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(67)

În cazul vânzărilor produsului în cauză direct către clienți independenți din Uniune, prețul de export a fost prețul plătit efectiv sau care urma să fie plătit pentru produsul în cauză vândut la export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

| (68) | În cazul vânzărilor de produs în cauză către Uniune prin intermediul unei societăți afiliate cu rol de importator, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului cu care produsul importat a fost revândut pentru prima dată unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, au fost efectuate ajustări ale prețului pentru a ține cont de toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv de costurile VAG, și de profitul acumulat. Profiturile s-au bazat pe cele realizate în mod normal de importatorii neafiliați, deoarece profitul real al importatorului afiliat nu a fost considerat fiabil din cauza relației dintre producătorul-exportator cooperant și importatorul afiliat. Având în vedere că niciun importator neafiliat nu a cooperat cu Comisia în cadrul prezentei investigații, Comisia a utilizat profitul stabilit în cadrul ultimei investigații de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor cu privire la roțile din aluminiu din China (17). |
| --- | --- |

(68)

În cazul vânzărilor de produs în cauză către Uniune prin intermediul unei societăți afiliate cu rol de importator, prețul de export a fost stabilit pe baza prețului cu care produsul importat a fost revândut pentru prima dată unor clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest caz, au fost efectuate ajustări ale prețului pentru a ține cont de toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv de costurile VAG, și de profitul acumulat. Profiturile s-au bazat pe cele realizate în mod normal de importatorii neafiliați, deoarece profitul real al importatorului afiliat nu a fost considerat fiabil din cauza relației dintre producătorul-exportator cooperant și importatorul afiliat. Având în vedere că niciun importator neafiliat nu a cooperat cu Comisia în cadrul prezentei investigații, Comisia a utilizat profitul stabilit în cadrul ultimei investigații de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor cu privire la roțile din aluminiu din China (17).

17

3.1.4.   Comparație

Comparație

| (69) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorului-exportator cooperant pe o bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(69)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorului-exportator cooperant pe o bază franco fabrică.

| (70) | În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, de asigurare, de manipulare și de încărcare, de cheltuielile de ambalare, de costurile creditelor, de rabaturi și alte deduceri. |
| --- | --- |

(70)

În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări pentru a ține seama de costurile de transport, de asigurare, de manipulare și de încărcare, de cheltuielile de ambalare, de costurile creditelor, de rabaturi și alte deduceri.

3.1.5.   Marja de dumping

Marja de dumping

| (71) | Pentru producătorul-exportator cooperant, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(71)

Pentru producătorul-exportator cooperant, Comisia a comparat valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs similar cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (72) | În ceea ce îi privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Maroc, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori. Nivelul de cooperare este cantitatea exporturilor către Uniune ale producătorilor-exportatori cooperanți, exprimat ca proporție din totalul importurilor din țara în cauză în Uniune în cursul perioadei de investigație, care au fost stabilite utilizând baza de date Comext a Eurostat. |
| --- | --- |

(72)

În ceea ce îi privește pe toți ceilalți producători-exportatori din Maroc, Comisia a stabilit marja de dumping pe baza informațiilor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a stabilit nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori. Nivelul de cooperare este cantitatea exporturilor către Uniune ale producătorilor-exportatori cooperanți, exprimat ca proporție din totalul importurilor din țara în cauză în Uniune în cursul perioadei de investigație, care au fost stabilite utilizând baza de date Comext a Eurostat.

| (73) | Astfel cum s-a explicat în secțiunea 3.1.1 de mai sus, a existat un singur producător-exportator marocan care a cooperat. Întrucât exporturile de roți din aluminiu ale acestei societăți au reprezentat mai puțin de 50 % din totalul importurilor de roți din aluminiu în Uniune în cursul perioadei de investigație, nivelul de cooperare în acest caz a fost considerat scăzut. Din aceste motive, Comisia a considerat oportun să stabilească marja de dumping reziduală la nivelul celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru tipurile de produse vândute în cantități reprezentative de producătorul-exportator cooperant. Vânzările la export ale acestor tipuri de produse au reprezentat aproximativ 50 % din totalul exporturilor către Uniune efectuate de producătorul-exportator cooperant. |
| --- | --- |

(73)

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 3.1.1 de mai sus, a existat un singur producător-exportator marocan care a cooperat. Întrucât exporturile de roți din aluminiu ale acestei societăți au reprezentat mai puțin de 50 % din totalul importurilor de roți din aluminiu în Uniune în cursul perioadei de investigație, nivelul de cooperare în acest caz a fost considerat scăzut. Din aceste motive, Comisia a considerat oportun să stabilească marja de dumping reziduală la nivelul celei mai ridicate marje de dumping stabilite pentru tipurile de produse vândute în cantități reprezentative de producătorul-exportator cooperant. Vânzările la export ale acestor tipuri de produse au reprezentat aproximativ 50 % din totalul exporturilor către Uniune efectuate de producătorul-exportator cooperant.

| (74) | Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:






  Societatea | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| HANDS 8 S.A. | 8,0  % |
| Toate celelalte societăți | 16,5  % |

(74)

Marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt după cum urmează:

Societatea

Marja de dumping provizorie

HANDS 8 S.A.

8,0  %

Toate celelalte societăți

16,5  %

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (75) | Produsul similar a fost fabricat de aproximativ 30 de producători din Uniune în cursul perioadei de investigație. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(75)

Produsul similar a fost fabricat de aproximativ 30 de producători din Uniune în cursul perioadei de investigație. Aceștia constituie „industria Uniunii” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (76) | Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de investigație a fost estimată la aproximativ 64,3 milioane de unități. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, precum răspunsul la chestionarul macroeconomic furnizat de solicitant. Astfel cum se indică în considerentul 30, producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat aproape 20 % din producția totală de produs similar a producătorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(76)

Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de investigație a fost estimată la aproximativ 64,3 milioane de unități. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, precum răspunsul la chestionarul macroeconomic furnizat de solicitant. Astfel cum se indică în considerentul 30, producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat aproape 20 % din producția totală de produs similar a producătorilor din Uniune.

4.2.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (77) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii (unități) | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total (în mii de unități) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Sursa: baza de date Comext a Eurostat, EUWA și răspunsurile verificate la chestionar. |

(77)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii (unități)

Consumul la nivelul Uniunii (unități)

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Consumul total (în mii de unități)

77 873

73 797

59 530

64 311

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Sursa: baza de date Comext a Eurostat, EUWA și răspunsurile verificate la chestionar.

Sursa

| (78) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza vânzărilor totale ale industriei Uniunii în Uniune, plus totalul importurilor din țări terțe în Uniune. Vânzările industriei Uniunii pe piața Uniunii au fost obținute din plângere și ajustate pe baza datelor furnizate în răspunsurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion referitoare la perioada de investigație. În ceea ce privește importurile, Comisia a recurs la baza de date Comext a Eurostat. Cu toate acestea, întrucât baza de date Comext a Eurostat furnizează doar masa importurilor, nu și numărul unităților de roți din aluminiu importate, a fost necesar să se convertească masa în unități. În plângere, reclamantul a aplicat raportul de conversie utilizat în ultima investigație cu privire la același produs (18) (și anume 10,9 kg per unitate). Valabilitatea acestui raport de conversie a fost verificată pe baza răspunsurilor la chestionare, formulate de producătorii marocani și producătorii din Uniune incluși în eșantion. Investigația a arătat că greutatea medie ponderată pentru fiecare unitate, aplicabilă în prezent, este de 11,3 kg, deoarece tendința de pe piață este de a mări diametrul roții, ceea ce duce la o creștere a greutății pe fiecare roată. Prin urmare, acest raport a fost utilizat la stabilirea consumului de la nivelul Uniunii în unități. |
| --- | --- |

(78)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza vânzărilor totale ale industriei Uniunii în Uniune, plus totalul importurilor din țări terțe în Uniune. Vânzările industriei Uniunii pe piața Uniunii au fost obținute din plângere și ajustate pe baza datelor furnizate în răspunsurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion referitoare la perioada de investigație. În ceea ce privește importurile, Comisia a recurs la baza de date Comext a Eurostat. Cu toate acestea, întrucât baza de date Comext a Eurostat furnizează doar masa importurilor, nu și numărul unităților de roți din aluminiu importate, a fost necesar să se convertească masa în unități. În plângere, reclamantul a aplicat raportul de conversie utilizat în ultima investigație cu privire la același produs (18) (și anume 10,9 kg per unitate). Valabilitatea acestui raport de conversie a fost verificată pe baza răspunsurilor la chestionare, formulate de producătorii marocani și producătorii din Uniune incluși în eșantion. Investigația a arătat că greutatea medie ponderată pentru fiecare unitate, aplicabilă în prezent, este de 11,3 kg, deoarece tendința de pe piață este de a mări diametrul roții, ceea ce duce la o creștere a greutății pe fiecare roată. Prin urmare, acest raport a fost utilizat la stabilirea consumului de la nivelul Uniunii în unități.

18

| (79) | Astfel cum se menționează în considerentul 16 de mai sus, piața Uniunii este împărțită în mod inegal între două lanțuri de distribuție, și anume OEM și AM. Majoritatea vânzărilor vizează lanțul OEM, cu o cotă de piață de 90 %. Prin urmare, lanțul AM, cu aproximativ 10 % din vânzări, are un impact redus asupra evaluării globale a pieței Uniunii. Impactul său este cu atât mai redus cu cât producătorii marocani vindeau exclusiv prin intermediul lanțului OEM, lucru valabil și în cazul celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, care au vândut aproape exclusiv prin lanțul OEM (aproximativ 99,6 % din vânzări). Prin urmare, acest lucru nu a avut niciun impact asupra analizei comparative a prețurilor în cazul de față, care este efectuată la nivel microeconomic pe baza datelor furnizate de producătorii-exportatori și de producătorii din Uniune incluși în eșantion. În consecință, Comisia a decis în mod provizoriu să nu împartă consumul între cele două canale de vânzări în scopul prezentei investigații. |
| --- | --- |

(79)

Astfel cum se menționează în considerentul 16 de mai sus, piața Uniunii este împărțită în mod inegal între două lanțuri de distribuție, și anume OEM și AM. Majoritatea vânzărilor vizează lanțul OEM, cu o cotă de piață de 90 %. Prin urmare, lanțul AM, cu aproximativ 10 % din vânzări, are un impact redus asupra evaluării globale a pieței Uniunii. Impactul său este cu atât mai redus cu cât producătorii marocani vindeau exclusiv prin intermediul lanțului OEM, lucru valabil și în cazul celor trei producători din Uniune incluși în eșantion, care au vândut aproape exclusiv prin lanțul OEM (aproximativ 99,6 % din vânzări). Prin urmare, acest lucru nu a avut niciun impact asupra analizei comparative a prețurilor în cazul de față, care este efectuată la nivel microeconomic pe baza datelor furnizate de producătorii-exportatori și de producătorii din Uniune incluși în eșantion. În consecință, Comisia a decis în mod provizoriu să nu împartă consumul între cele două canale de vânzări în scopul prezentei investigații.

| (80) | Consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 5 % în perioada 2018-2019 și cu 19 % în perioada 2019-2020. În 2020, producția industriei de automobile a scăzut cu aproximativ 4,2 milioane de vehicule din cauza pandemiei de COVID-19 și, prin urmare, acest lucru a avut un impact direct asupra furnizorilor din amonte, întrucât vânzările de roți din aluminiu au scăzut cu 14 milioane în 2020 comparativ cu 2019. Scăderea producției a fost deosebit de semnificativă în al doilea trimestru al anului 2020, dar piața s-a redresat în lunile următoare. Piața a recuperat 5 milioane de roți: de la 59 de milioane în 2020 la 64 de milioane în cursul perioadei de investigație. Totuși, consumul nu a atins nivelul din 2019 din cauza deficitului de semiconductori utilizați de producătorii de automobile. |
| --- | --- |

(80)

Consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 5 % în perioada 2018-2019 și cu 19 % în perioada 2019-2020. În 2020, producția industriei de automobile a scăzut cu aproximativ 4,2 milioane de vehicule din cauza pandemiei de COVID-19 și, prin urmare, acest lucru a avut un impact direct asupra furnizorilor din amonte, întrucât vânzările de roți din aluminiu au scăzut cu 14 milioane în 2020 comparativ cu 2019. Scăderea producției a fost deosebit de semnificativă în al doilea trimestru al anului 2020, dar piața s-a redresat în lunile următoare. Piața a recuperat 5 milioane de roți: de la 59 de milioane în 2020 la 64 de milioane în cursul perioadei de investigație. Totuși, consumul nu a atins nivelul din 2019 din cauza deficitului de semiconductori utilizați de producătorii de automobile.

4.3.   Importurile din țara în cauză

Importurile din țara în cauză

4.3.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

| (81) | Comisia a stabilit volumul importurilor utilizând datele din baza de date Comext a Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza ponderii pe care aceste importuri au avut-o în consumul total de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(81)

Comisia a stabilit volumul importurilor utilizând datele din baza de date Comext a Eurostat. Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza ponderii pe care aceste importuri au avut-o în consumul total de la nivelul Uniunii.

| (82) | Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul și cota de piață a importurilor (unități) | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor din Maroc (în mii de unități) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Indice (2019 = 100) | – | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Cota de piață (%) | – | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Indice (2019 = 100) | – | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Sursa: baza de date Comext a Eurostat. |

(82)

Importurile în Uniune din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul și cota de piață a importurilor (unități)

Volumul și cota de piață a importurilor (unități)

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Volumul importurilor din Maroc (în mii de unități)

0

15,7

1 038

2 516

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

–

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Cota de piață (%)

–

0,0

1,7

3,9

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

–

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Sursa: baza de date Comext a Eurostat.

Sursa:

| (83) | Deși în 2019 Marocul a exportat câteva mii de unități, exporturile s-au accelerat în cursul anului 2020 și în perioada de investigație, de la 1 milion la 2,5 milioane de unități. Regulamentul de înregistrare a indicat că, în lunile care urmează sfârșitului perioadei de investigație, creșterea s-a menținut la același nivel ca în perioada de investigație. Astfel cum se menționează în considerentul 79 de mai sus, aceste vânzări au vizat exclusiv canalul de vânzări OEM. |
| --- | --- |

(83)

Deși în 2019 Marocul a exportat câteva mii de unități, exporturile s-au accelerat în cursul anului 2020 și în perioada de investigație, de la 1 milion la 2,5 milioane de unități. Regulamentul de înregistrare a indicat că, în lunile care urmează sfârșitului perioadei de investigație, creșterea s-a menținut la același nivel ca în perioada de investigație. Astfel cum se menționează în considerentul 79 de mai sus, aceste vânzări au vizat exclusiv canalul de vânzări OEM.

4.3.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză: subcotarea și blocarea prețurilor

Prețurile importurilor din țara în cauză: subcotarea și blocarea prețurilor

| (84) | Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de baza de date Comext a Eurostat. Subcotarea prețurilor de vânzare ale importurilor a fost stabilită pe baza datelor provenite de la producătorii-exportatori cooperanți și de la producătorii cooperanți din Uniune. |
| --- | --- |

(84)

Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza datelor furnizate de baza de date Comext a Eurostat. Subcotarea prețurilor de vânzare ale importurilor a fost stabilită pe baza datelor provenite de la producătorii-exportatori cooperanți și de la producătorii cooperanți din Uniune.

| (85) | Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune provenite din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețurile medii ale importurilor din Maroc | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| În EUR/unitate | – | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Indice (2019 = 100) | – | 100 | 109 | 114 |
| Sursa: Baza de date Comext a Eurostat. |

(85)

Prețul mediu ponderat al importurilor în Uniune provenite din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețurile medii ale importurilor din Maroc

Prețurile medii ale importurilor din Maroc

2018

2019

2020

Perioada de investigație

În EUR/unitate

–

39,2

42,6

44,7

Indice (2019 = 100)

Indice (2019 = 100)

–

100

100

109

109

114

114

Sursa: Baza de date Comext a Eurostat.

Sursa:

| (86) | Prețul mediu de import din Maroc a crescut cu aproximativ 2 EUR pe unitate între anul 2020 și perioada de investigație. Totuși, prețul de vânzare este indexat parțial la prețul aluminiului de la Bursa Metalelor de la Londra (London Metal Exchange – LME), care a crescut semnificativ, și anume cu aproximativ 25 %, în cursul perioadei menționate. |
| --- | --- |

(86)

Prețul mediu de import din Maroc a crescut cu aproximativ 2 EUR pe unitate între anul 2020 și perioada de investigație. Totuși, prețul de vânzare este indexat parțial la prețul aluminiului de la Bursa Metalelor de la Londra (London Metal Exchange – LME), care a crescut semnificativ, și anume cu aproximativ 25 %, în cursul perioadei menționate.

London Metal Exchange

| (87) | Comisia a determinat subcotarea prețurilor de vânzare în cursul perioadei de investigație comparând: |
| --- | --- |

(87)

Comisia a determinat subcotarea prețurilor de vânzare în cursul perioadei de investigație comparând:

| (88) | prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute în mod direct de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și |
| --- | --- |

(88)

prețurile de vânzare medii ponderate pentru fiecare tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute în mod direct de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și

| (89) | prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs ale importurilor doar de la Hands, destinate primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru a ține cont de taxele vamale și de costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

(89)

prețurile medii ponderate corespunzătoare pentru fiecare tip de produs ale importurilor doar de la Hands, destinate primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru a ține cont de taxele vamale și de costurile ulterioare importului.

| (90) | Prețurile au fost comparate în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și au fost ajustate în mod adecvat, atunci când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri teoretică a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, înregistrată în cursul perioadei de investigație. Rezultatul a indicat o marjă medie ponderată de subcotare a prețurilor de vânzare de 26,9 % pentru importurile pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(90)

Prețurile au fost comparate în funcție de tip, având în vedere tranzacții la același nivel comercial, și au fost ajustate în mod adecvat, atunci când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri teoretică a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, înregistrată în cursul perioadei de investigație. Rezultatul a indicat o marjă medie ponderată de subcotare a prețurilor de vânzare de 26,9 % pentru importurile pe piața Uniunii.

| (91) | În plus, Comisia a stabilit existența unei blocări a prețurilor. Într-adevăr, astfel cum se arată în tabelul 7, industria Uniunii vindea la costurile din 2020 și sub costurile de producție din cursul perioadei de investigație. În acești ani importurile care au făcut obiectul unui dumping au pătruns pe scară largă și industria Uniunii a pierdut din cota de piață. Astfel, prețurile scăzute ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping au împiedicat industria Uniunii să își crească prețurile de vânzare, ceea ce a dus la pierderi în cursul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(91)

În plus, Comisia a stabilit existența unei blocări a prețurilor. Într-adevăr, astfel cum se arată în tabelul 7, industria Uniunii vindea la costurile din 2020 și sub costurile de producție din cursul perioadei de investigație. În acești ani importurile care au făcut obiectul unui dumping au pătruns pe scară largă și industria Uniunii a pierdut din cota de piață. Astfel, prețurile scăzute ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping au împiedicat industria Uniunii să își crească prețurile de vânzare, ceea ce a dus la pierderi în cursul perioadei de investigație.

4.4.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.4.1.   Observații generale

Observații generale

| (92) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(92)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care au influențat situația industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate.

| (93) | Astfel cum se menționează în considerentul 30, a fost utilizată eșantionarea pentru a determina eventualul prejudiciu suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(93)

Astfel cum se menționează în considerentul 30, a fost utilizată eșantionarea pentru a determina eventualul prejudiciu suferit de industria Uniunii.

| (94) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsul la chestionarul macroeconomic. Datele se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele se refereau la producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(94)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsul la chestionarul macroeconomic. Datele se refereau la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Datele se refereau la producătorii din Uniune incluși în eșantion. Ambele seturi de date au fost considerate reprezentative pentru situația economică a industriei Uniunii.

| (95) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. |
| --- | --- |

(95)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea economică, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare.

| (96) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital. |
| --- | --- |

(96)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital.

4.4.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

4.4.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (97) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 4


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (în mii de unități) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Capacitatea de producție (în mii de unități) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție (%) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Sursa: EUWA și producători din Uniune incluși în eșantion. |

(97)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Volumul producției (în mii de unități)

59 182

57 097

44 718

48 752

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Capacitatea de producție (în mii de unități)

62 614

62 475

61 619

61 294

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Gradul de utilizare a capacității de producție (%)

95

91

73

80

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Sursa: EUWA și producători din Uniune incluși în eșantion.

| (98) | În ansamblu, volumul produs de industria Uniunii a scăzut cu 18 % în cursul perioadei examinate. Acesta a scăzut ușor, cu 4 %, între 2018 și 2019. Odată cu pandemia de COVID-19, producția a scăzut cu 12,3 milioane de unități în 2020 și s-a redresat în perioada de investigație cu 4 milioane de unități. |
| --- | --- |

(98)

În ansamblu, volumul produs de industria Uniunii a scăzut cu 18 % în cursul perioadei examinate. Acesta a scăzut ușor, cu 4 %, între 2018 și 2019. Odată cu pandemia de COVID-19, producția a scăzut cu 12,3 milioane de unități în 2020 și s-a redresat în perioada de investigație cu 4 milioane de unități.

| (99) | Deși capacitatea de producție a industriei Uniunii a scăzut cu 2 %, gradul de utilizare a capacității de producție a urmat aceeași tendință negativă ca și producția și a scăzut cu 15 % în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(99)

Deși capacitatea de producție a industriei Uniunii a scăzut cu 2 %, gradul de utilizare a capacității de producție a urmat aceeași tendință negativă ca și producția și a scăzut cu 15 % în cursul perioadei examinate.

4.4.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (100) | Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în mii de unități) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Cota de piață (%) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Sursa: EUWA și producători din Uniune incluși în eșantion. |

(100)

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (în mii de unități)

57 501

55 502

43 110

45 391

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Cota de piață (%)

73,8

75,2

72,4

70,6

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Sursa: EUWA și producători din Uniune incluși în eșantion.

Sursa:

| (101) | Volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii a scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate. Volumul a scăzut cu 3 % între 2018 și 2019 și apoi a scăzut cu 12 milioane de unități în 2020. În cursul perioadei de investigație, vânzările s-au redresat cu 2,2 milioane de unități. |
| --- | --- |

(101)

Volumul vânzărilor industriei Uniunii pe piața Uniunii a scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate. Volumul a scăzut cu 3 % între 2018 și 2019 și apoi a scăzut cu 12 milioane de unități în 2020. În cursul perioadei de investigație, vânzările s-au redresat cu 2,2 milioane de unități.

| (102) | Cota de piață a industriei Uniunii a crescut ușor în perioada 2018-2019, a scăzut în 2020 și a continuat să scadă în perioada de investigație. |
| --- | --- |

(102)

Cota de piață a industriei Uniunii a crescut ușor în perioada 2018-2019, a scăzut în 2020 și a continuat să scadă în perioada de investigație.

4.4.2.3.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (103) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Productivitatea (unități/angajat) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Sursa: EUWA și producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(103)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Numărul de angajați

17 816

17 866

16 963

16 790

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Productivitatea (unități/angajat)

3 322

3 196

2 636

2 904

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Sursa: EUWA și producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursa:

| (104) | Numărul de angajați a scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, însă productivitatea a scăzut cu 13 %. Scăderea productivității se datorează în principal scăderii volumului producției în cursul perioadei examinate. Scăderea productivității indică o creștere a costului forței de muncă pentru fiecare roată din aluminiu produsă. |
| --- | --- |

(104)

Numărul de angajați a scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, însă productivitatea a scăzut cu 13 %. Scăderea productivității se datorează în principal scăderii volumului producției în cursul perioadei examinate. Scăderea productivității indică o creștere a costului forței de muncă pentru fiecare roată din aluminiu produsă.

4.4.2.4.   Creșterea economică

| (105) | Astfel cum se explică în secțiunile 4.4.2.1-4.4.2.3 de mai sus, volumul producției și gradul de utilizare a capacității de producție a industriei Uniunii au scăzut cu 18 % și, respectiv, 16 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a condus la costuri fixe mai ridicate pe unitate produsă și la o productivitate mai scăzută. Costurile totale ale industriei au crescut cu 1,7 EUR/unitate (+ 3,4 %) în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, prețul mediu de vânzare practicat de industria Uniunii a scăzut cu 3,3 EUR/unitate (– 6,1 %). |
| --- | --- |

(105)

Astfel cum se explică în secțiunile 4.4.2.1-4.4.2.3 de mai sus, volumul producției și gradul de utilizare a capacității de producție a industriei Uniunii au scăzut cu 18 % și, respectiv, 16 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a condus la costuri fixe mai ridicate pe unitate produsă și la o productivitate mai scăzută. Costurile totale ale industriei au crescut cu 1,7 EUR/unitate (+ 3,4 %) în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, prețul mediu de vânzare practicat de industria Uniunii a scăzut cu 3,3 EUR/unitate (– 6,1 %).

| (106) | În plus, volumul vânzărilor pe piața Uniunii a scăzut cu 21 %, iar cota de piață cu 5 % între anul 2018 și perioada de investigație. Astfel, industria Uniunii s-a confruntat cu o deteriorare a performanței sale financiare. Astfel cum se explică în secțiunea 4.4.3.1 de mai jos, aceasta s-a confruntat cu costuri de producție mai ridicate, fără să își poată ajusta prețurile de vânzare în consecință. |
| --- | --- |

(106)

În plus, volumul vânzărilor pe piața Uniunii a scăzut cu 21 %, iar cota de piață cu 5 % între anul 2018 și perioada de investigație. Astfel, industria Uniunii s-a confruntat cu o deteriorare a performanței sale financiare. Astfel cum se explică în secțiunea 4.4.3.1 de mai jos, aceasta s-a confruntat cu costuri de producție mai ridicate, fără să își poată ajusta prețurile de vânzare în consecință.

| (107) | Prin urmare, perspectivele de creștere economică ale industriei Uniunii au fost periclitate. |
| --- | --- |

(107)

Prin urmare, perspectivele de creștere economică ale industriei Uniunii au fost periclitate.

4.4.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (108) | Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză. |
| --- | --- |

(108)

Toate marjele de dumping au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.

de minimis

| (109) | Roțile din aluminiu fac obiectul unor măsuri antidumping împotriva Chinei, care au fost instituite în 2010 (19). În cadrul ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor (20), Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a mai fost afectată de un prejudiciu important și, prin urmare, s-a redresat în urma practicilor de dumping anterioare. Acest lucru este confirmat în 2018 și 2019, înainte ca importurile din Maroc să înceapă să sosească și, ulterior, să crească substanțial, când situația financiară a industriei Uniunii s-a îmbunătățit substanțial. |
| --- | --- |

(109)

Roțile din aluminiu fac obiectul unor măsuri antidumping împotriva Chinei, care au fost instituite în 2010 (19). În cadrul ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor (20), Comisia a concluzionat că industria Uniunii nu a mai fost afectată de un prejudiciu important și, prin urmare, s-a redresat în urma practicilor de dumping anterioare. Acest lucru este confirmat în 2018 și 2019, înainte ca importurile din Maroc să înceapă să sosească și, ulterior, să crească substanțial, când situația financiară a industriei Uniunii s-a îmbunătățit substanțial.

19

20

| (110) | În consecință, Comisia a confirmat că industria Uniunii s-a redresat în urma practicilor de dumping anterioare ale importurilor din China înainte ca importurile care fac obiectul unui dumping originare din Maroc să intre pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(110)

În consecință, Comisia a confirmat că industria Uniunii s-a redresat în urma practicilor de dumping anterioare ale importurilor din China înainte ca importurile care fac obiectul unui dumping originare din Maroc să intre pe piața Uniunii.

4.4.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

4.4.3.1.   Prețurile și factorii care afectează prețurile

| (111) | Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion practicate față de clienții neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

  Tabelul 7


  Prețurile de vânzare din Uniune | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar mediu de vânzare pe piața Uniunii (EUR/unitate) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Costul unitar de producție (EUR/unitate) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(111)

Prețurile de vânzare unitare medii ponderate ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion practicate față de clienții neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează în cursul perioadei examinate:

Tabelul 7

Tabelul 7

Prețurile de vânzare din Uniune

Prețurile de vânzare din Uniune

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Prețul unitar mediu de vânzare pe piața Uniunii (EUR/unitate)

53,9

52,3

49,3

50,6

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Costul unitar de producție (EUR/unitate)

49,9

48,2

49,3

51,6

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursa

| (112) | Prețurile medii de vânzare ale industriei Uniunii au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, deși costul mediu de producție a crescut cu 4 % între anul 2018 și perioada de investigație. Industria Uniunii nu a reușit să își majoreze prețurile de vânzare astfel încât să acopere costul de producție crescut. |
| --- | --- |

(112)

Prețurile medii de vânzare ale industriei Uniunii au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, deși costul mediu de producție a crescut cu 4 % între anul 2018 și perioada de investigație. Industria Uniunii nu a reușit să își majoreze prețurile de vânzare astfel încât să acopere costul de producție crescut.

| (113) | Vânzările de produs similar ale industriei Uniunii pe piața Uniunii s-au bazat pe contracte multianuale cu clienții producătorului de automobile, prin care s-au stabilit cantitățile și prețurile. Producătorii de automobile creează o concurență acerbă între furnizori prin intermediul licitațiilor și vor selecta doi furnizori care oferă cele mai bune condiții, după mai multe runde de competiție, în cursul cărora producătorii din UE trebuie să se alinieze, printre altele, la producătorii marocani care oferă prețuri scăzute. Ca urmare, industria Uniunii nu a putut transfera creșterea costurilor de producție. Deși industria Uniunii dispune de o marjă minimă pentru majorarea prețurilor de vânzare în contextul creșterii prețurilor materiilor prime pe parcursul aplicării contractului anual, aceasta ar trebui, în principiu, să își poată majora prețurile de vânzare atunci când negociază contractele pentru anul următor. Însă industria Uniunii nu a reușit să facă acest lucru în cursul perioadei examinate, din cauza presiunii exercitate de importuri asupra prețurilor. Acest lucru a condus la o scădere a profitabilității industriei Uniunii, astfel cum se explică în secțiunea 4.4.3.4 de mai jos. |
| --- | --- |

(113)

Vânzările de produs similar ale industriei Uniunii pe piața Uniunii s-au bazat pe contracte multianuale cu clienții producătorului de automobile, prin care s-au stabilit cantitățile și prețurile. Producătorii de automobile creează o concurență acerbă între furnizori prin intermediul licitațiilor și vor selecta doi furnizori care oferă cele mai bune condiții, după mai multe runde de competiție, în cursul cărora producătorii din UE trebuie să se alinieze, printre altele, la producătorii marocani care oferă prețuri scăzute. Ca urmare, industria Uniunii nu a putut transfera creșterea costurilor de producție. Deși industria Uniunii dispune de o marjă minimă pentru majorarea prețurilor de vânzare în contextul creșterii prețurilor materiilor prime pe parcursul aplicării contractului anual, aceasta ar trebui, în principiu, să își poată majora prețurile de vânzare atunci când negociază contractele pentru anul următor. Însă industria Uniunii nu a reușit să facă acest lucru în cursul perioadei examinate, din cauza presiunii exercitate de importuri asupra prețurilor. Acest lucru a condus la o scădere a profitabilității industriei Uniunii, astfel cum se explică în secțiunea 4.4.3.4 de mai jos.

4.4.3.2.   Costul forței de muncă

| (114) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(114)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR)

35 216

35 700

33 084

35 951

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursa

| (115) | Costul mediu cu forța de muncă pe angajat al industriei Uniunii a crescut ușor, cu 2 %, în cursul perioadei examinate, cu o ușoară creștere în 2019 și o scădere de 6 % în 2020, în principal din cauza opririi producției ca urmare a pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(115)

Costul mediu cu forța de muncă pe angajat al industriei Uniunii a crescut ușor, cu 2 %, în cursul perioadei examinate, cu o ușoară creștere în 2019 și o scădere de 6 % în 2020, în principal din cauza opririi producției ca urmare a pandemiei de COVID-19.

4.4.3.3.   Stocurile

| (116) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 9


  Stocurile | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (în mii de unități) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Stocurile finale ca procent din producție (%) | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(116)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Stocurile

Stocurile

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Stocuri finale (în mii de unități)

556

439

492

776

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Stocurile finale ca procent din producție (%)

0,9

0,8

1,1

1,6

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursa:

| (117) | Stocurile au crescut cu 40 % pe parcursul perioadei examinate. Acestea au scăzut cu 21 % în 2019, cu 12 % în 2020 și s-au redresat în cursul perioadei de investigație cu + 57 %. Astfel cum se explică în considerentul 113, industria roților din aluminiu din Uniune se caracterizează prin contracte-cadru multianuale între producători și clienți, prin care se stabilesc cantitățile și prețurile. Aceste contracte-cadru sunt puse în aplicare prin comenzi de cumpărare în funcție de nevoile clienților. Astfel, industria Uniunii își poate planifica producția și stocurile. Prin urmare, stocurile nu reprezintă un indicator principal pentru evaluarea performanței industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(117)

Stocurile au crescut cu 40 % pe parcursul perioadei examinate. Acestea au scăzut cu 21 % în 2019, cu 12 % în 2020 și s-au redresat în cursul perioadei de investigație cu + 57 %. Astfel cum se explică în considerentul 113, industria roților din aluminiu din Uniune se caracterizează prin contracte-cadru multianuale între producători și clienți, prin care se stabilesc cantitățile și prețurile. Aceste contracte-cadru sunt puse în aplicare prin comenzi de cumpărare în funcție de nevoile clienților. Astfel, industria Uniunii își poate planifica producția și stocurile. Prin urmare, stocurile nu reprezintă un indicator principal pentru evaluarea performanței industriei Uniunii.

4.4.3.4.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capitaluri

| (118) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 10


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | –1,6 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 109 | 5 | –21 |
| Fluxul de lichidități (mii EUR) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Investiții (în mii EUR) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| Randamentul investițiilor | 12,0 | 9,1 | 0,3 | –0,5 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 76 | 3 | –4 |
| Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(118)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

7,5

8,2

0,4

–1,6

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

109

109

5

5

–21

–21

Fluxul de lichidități (mii EUR)

81 153

82 495

31 805

22 956

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Investiții (în mii EUR)

37 788

30 757

19 848

21 845

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

Randamentul investițiilor

12,0

9,1

0,3

–0,5

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

76

76

3

3

–4

–4

Sursa: producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursa

| (119) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective. |
| --- | --- |

(119)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune ca procent din cifra de afaceri generată de vânzările respective.

| (120) | Profitabilitatea industriei Uniunii a crescut în perioada 2018-2019 de la 7,5 % la 8,2 %, dar apoi a scăzut brusc între anul 2020 și perioada de investigație, când s-au raportat pierderi (-1,6 %). Industria Uniunii nu a reușit să își majoreze prețurile de vânzare astfel încât să acopere costul de producție crescut și, prin urmare, a început să înregistreze pierderi. |
| --- | --- |

(120)

Profitabilitatea industriei Uniunii a crescut în perioada 2018-2019 de la 7,5 % la 8,2 %, dar apoi a scăzut brusc între anul 2020 și perioada de investigație, când s-au raportat pierderi (-1,6 %). Industria Uniunii nu a reușit să își majoreze prețurile de vânzare astfel încât să acopere costul de producție crescut și, prin urmare, a început să înregistreze pierderi.

| (121) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a evoluat în sens descendent, înregistrând o scădere semnificativă de 72 % în cursul perioadei examinate. Prin urmare, industria Uniunii a întâmpinat dificultăți în autofinanțarea activităților sale, ceea ce reprezintă un indiciu suplimentar al deteriorării situației sale financiare. |
| --- | --- |

(121)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități a evoluat în sens descendent, înregistrând o scădere semnificativă de 72 % în cursul perioadei examinate. Prin urmare, industria Uniunii a întâmpinat dificultăți în autofinanțarea activităților sale, ceea ce reprezintă un indiciu suplimentar al deteriorării situației sale financiare.

| (122) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a urmat o tendință negativă similară cu cea a profitabilității și a fluxului net de lichidități. Randamentul investițiilor a scăzut semnificativ între anul 2018 și perioada de investigație și a devenit negativ în cursul perioadei de investigație. Prin urmare, industria Uniunii nu a fost în măsură să genereze profituri suficiente pentru a-și acoperi investițiile. Într-adevăr, industria Uniunii și-a menținut investițiile în cursul perioadei examinate, în principal din cauza necesității de a respecta cerințele legale și de a răspunde nevoilor pieței, și nu a reușit să obțină un randament al acestor investiții. Evoluția negativă a randamentului investițiilor în cursul perioadei examinate a indicat, de asemenea, că situația financiară generală a industriei Uniunii s-a înrăutățit într-o măsură semnificativă. |
| --- | --- |

(122)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a urmat o tendință negativă similară cu cea a profitabilității și a fluxului net de lichidități. Randamentul investițiilor a scăzut semnificativ între anul 2018 și perioada de investigație și a devenit negativ în cursul perioadei de investigație. Prin urmare, industria Uniunii nu a fost în măsură să genereze profituri suficiente pentru a-și acoperi investițiile. Într-adevăr, industria Uniunii și-a menținut investițiile în cursul perioadei examinate, în principal din cauza necesității de a respecta cerințele legale și de a răspunde nevoilor pieței, și nu a reușit să obțină un randament al acestor investiții. Evoluția negativă a randamentului investițiilor în cursul perioadei examinate a indicat, de asemenea, că situația financiară generală a industriei Uniunii s-a înrăutățit într-o măsură semnificativă.

| (123) | Capacitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a atrage capital a fost afectată de deteriorarea situației lor financiare. Scăderea considerabilă a profitabilității și a fluxului net de lichidități a evidențiat preocupări serioase în ceea ce privește situația lichidităților industriei Uniunii și capacitatea acesteia de a atrage capital pentru a-și finanța activitatea operațională și investițiile necesare. |
| --- | --- |

(123)

Capacitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion de a atrage capital a fost afectată de deteriorarea situației lor financiare. Scăderea considerabilă a profitabilității și a fluxului net de lichidități a evidențiat preocupări serioase în ceea ce privește situația lichidităților industriei Uniunii și capacitatea acesteia de a atrage capital pentru a-și finanța activitatea operațională și investițiile necesare.

4.4.4.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (124) | Indicatorii economici atât la nivel macro, cât și la nivel micro s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(124)

Indicatorii economici atât la nivel macro, cât și la nivel micro s-au deteriorat în cursul perioadei examinate.

| (125) | Deși capacitatea de producție a industriei Uniunii a rămas stabilă, gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut cu 16 % între anul 2018 și perioada de investigație, ceea ce a generat costuri fixe mai ridicate pe tonă de roți din aluminiu. Urmând aceeași tendință, volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii în perioada examinată au scăzut. |
| --- | --- |

(125)

Deși capacitatea de producție a industriei Uniunii a rămas stabilă, gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut cu 16 % între anul 2018 și perioada de investigație, ceea ce a generat costuri fixe mai ridicate pe tonă de roți din aluminiu. Urmând aceeași tendință, volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii în perioada examinată au scăzut.

| (126) | Situația financiară a industriei Uniunii s-a deteriorat în principal din cauza creșterii costului de producție, care nu a putut fi acoperit printr-o creștere corespunzătoare a prețurilor sale de vânzare. |
| --- | --- |

(126)

Situația financiară a industriei Uniunii s-a deteriorat în principal din cauza creșterii costului de producție, care nu a putut fi acoperit printr-o creștere corespunzătoare a prețurilor sale de vânzare.

| (127) | Prețurile de vânzare medii ale industriei Uniunii au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, deși costul mediu de producție a crescut cu 9 % în aceeași perioadă. Presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile cu prețuri mai mici care au făcut obiectul unui dumping a condus la pierderi începând cu 2020, care au crescut și mai mult în perioada de investigație. Deși investițiile nete au scăzut cu 42 %, randamentul investițiilor a devenit negativ în cursul perioadei examinate. Tendința fluxului de lichidități a fost, de asemenea, negativă, ceea ce a afectat capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitatea. Numărul angajaților a crescut în aceeași perioadă cu 6 %; însă productivitatea a scăzut cu 13 %, ceea ce a dus la creșterea costului forței de muncă pe roată din aluminiu. |
| --- | --- |

(127)

Prețurile de vânzare medii ale industriei Uniunii au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, deși costul mediu de producție a crescut cu 9 % în aceeași perioadă. Presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile cu prețuri mai mici care au făcut obiectul unui dumping a condus la pierderi începând cu 2020, care au crescut și mai mult în perioada de investigație. Deși investițiile nete au scăzut cu 42 %, randamentul investițiilor a devenit negativ în cursul perioadei examinate. Tendința fluxului de lichidități a fost, de asemenea, negativă, ceea ce a afectat capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitatea. Numărul angajaților a crescut în aceeași perioadă cu 6 %; însă productivitatea a scăzut cu 13 %, ceea ce a dus la creșterea costului forței de muncă pe roată din aluminiu.

| (128) | Astfel cum s-a menționat mai sus, indicatorii economici precum profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor s-au deteriorat semnificativ în cursul perioadei examinate. Acest lucru a afectat negativ capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitatea, de a realiza investițiile necesare și de a atrage capital, ceea ce a împiedicat creșterea economică a acesteia și chiar i-a amenințat supraviețuirea. |
| --- | --- |

(128)

Astfel cum s-a menționat mai sus, indicatorii economici precum profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor s-au deteriorat semnificativ în cursul perioadei examinate. Acest lucru a afectat negativ capacitatea industriei Uniunii de a-și autofinanța activitatea, de a realiza investițiile necesare și de a atrage capital, ceea ce a împiedicat creșterea economică a acesteia și chiar i-a amenințat supraviețuirea.

| (129) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(129)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (130) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat de faptul că importurilor care au făcut obiectul unui dumping originare din țara în cauză nu li s-a atribuit niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile respective. Factorii respectivi sunt: importurile din alte țări terțe, pandemia de COVID-19, evoluția costului de producție, performanța la export a industriei Uniunii și efectul contractelor multianuale. |
| --- | --- |

(130)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care au făcut obiectul unui dumping, originare din țara în cauză, au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat de faptul că importurilor care au făcut obiectul unui dumping originare din țara în cauză nu li s-a atribuit niciun eventual prejudiciu cauzat de alți factori decât importurile respective. Factorii respectivi sunt: importurile din alte țări terțe, pandemia de COVID-19, evoluția costului de producție, performanța la export a industriei Uniunii și efectul contractelor multianuale.

5.1.   Efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping

Efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping

5.1.1.   Volumul și cota de piață a importurilor care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză

| (131) | Comisia a examinat evoluția volumului importurilor din țara în cauză și impactul acestora asupra industriei Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(131)

Comisia a examinat evoluția volumului importurilor din țara în cauză și impactul acestora asupra industriei Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (132) | Cantitățile importate din țara în cauză au continuat să crească în cursul perioadei examinate, de la 16 376 de unități în 2019 la 1 milion de unități în 2020 și la 2,5 milioane de unități în perioada de investigație. Această creștere semnificativă a continuat chiar și în timpul pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(132)

Cantitățile importate din țara în cauză au continuat să crească în cursul perioadei examinate, de la 16 376 de unități în 2019 la 1 milion de unități în 2020 și la 2,5 milioane de unități în perioada de investigație. Această creștere semnificativă a continuat chiar și în timpul pandemiei de COVID-19.

| (133) | Cota de piață a acestor importuri din Maroc a crescut de la 0,0 % în 2018 la 3,9 % în cursul perioadei de investigație. În consecință, a existat o creștere semnificativă a importurilor care au făcut obiectul unui dumping, în sensul articolului 3 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(133)

Cota de piață a acestor importuri din Maroc a crescut de la 0,0 % în 2018 la 3,9 % în cursul perioadei de investigație. În consecință, a existat o creștere semnificativă a importurilor care au făcut obiectul unui dumping, în sensul articolului 3 alineatul (3) din regulamentul de bază.

5.1.2.   Prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză și efectele asupra prețurilor

Prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză și efectele asupra prețurilor

| (134) | Prețul mediu la import al importurilor din Maroc a crescut cu 14 % între anul 2019 și perioada de investigație. Totuși, această creștere poate reflecta doar parțial creșterea prețului LME înregistrată în aceeași perioadă la aluminiu, care este principala materie primă pentru roțile din aluminiu. Astfel cum se explică în considerentul 90, importurile din Maroc au subcotat prețurile de vânzare ale industriei Uniunii cu 8,0 %. Cantitățile semnificative importate la prețuri scăzute au redus și prețurile industriei Uniunii, deoarece aceasta a fost obligată să își reducă prețurile pentru a rămâne competitivă, astfel cum se explică în considerentul 113 de mai sus, în condițiile în care prețurile nu mai acopereau costurile de producție. |
| --- | --- |

(134)

Prețul mediu la import al importurilor din Maroc a crescut cu 14 % între anul 2019 și perioada de investigație. Totuși, această creștere poate reflecta doar parțial creșterea prețului LME înregistrată în aceeași perioadă la aluminiu, care este principala materie primă pentru roțile din aluminiu. Astfel cum se explică în considerentul 90, importurile din Maroc au subcotat prețurile de vânzare ale industriei Uniunii cu 8,0 %. Cantitățile semnificative importate la prețuri scăzute au redus și prețurile industriei Uniunii, deoarece aceasta a fost obligată să își reducă prețurile pentru a rămâne competitivă, astfel cum se explică în considerentul 113 de mai sus, în condițiile în care prețurile nu mai acopereau costurile de producție.

5.1.3.   Legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping din Maroc și prejudiciul important suferit de industria Uniunii

Legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping din Maroc și prejudiciul important suferit de industria Uniunii

| (135) | Creșterea cantităților importate din Maroc, combinată cu prețurile medii de vânzare scăzute ale acestora, a avut un impact negativ asupra situației financiare a industriei Uniunii. În plus, participarea producătorilor marocani la licitațiile organizate de producătorii de automobile a determinat scăderea prețurilor generale ale pieței. Industria Uniunii nu a reușit să își majoreze prețurile de vânzare pentru a transfera clienților costul în creștere al materiilor prime, deoarece s-a confruntat cu o concurență neloială din partea importurilor de produs în cauză. Strategia industriei Uniunii a fost de a menține volumele de producție și cota de piață pentru a acoperi costurile fixe, în detrimentul profitabilității sale. Prin urmare, importurile la prețuri scăzute din Maroc au împiedicat creșterea prețului de către industria Uniunii în sensul articolului 3 alineatul (3) din regulamentul de bază și, prin urmare, au cauzat blocarea prețurilor. |
| --- | --- |

(135)

Creșterea cantităților importate din Maroc, combinată cu prețurile medii de vânzare scăzute ale acestora, a avut un impact negativ asupra situației financiare a industriei Uniunii. În plus, participarea producătorilor marocani la licitațiile organizate de producătorii de automobile a determinat scăderea prețurilor generale ale pieței. Industria Uniunii nu a reușit să își majoreze prețurile de vânzare pentru a transfera clienților costul în creștere al materiilor prime, deoarece s-a confruntat cu o concurență neloială din partea importurilor de produs în cauză. Strategia industriei Uniunii a fost de a menține volumele de producție și cota de piață pentru a acoperi costurile fixe, în detrimentul profitabilității sale. Prin urmare, importurile la prețuri scăzute din Maroc au împiedicat creșterea prețului de către industria Uniunii în sensul articolului 3 alineatul (3) din regulamentul de bază și, prin urmare, au cauzat blocarea prețurilor.

| (136) | Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a stabilit în mod provizoriu că prejudiciul important suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(136)

Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a stabilit în mod provizoriu că prejudiciul important suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

5.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

5.2.1.   Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

| (137) | Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Importurile din țări terțe











  Țara | | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turcia | Cantitatea (în mii de unități) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| | Cota de piață (%) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| | Preț mediu (EUR/unitate) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| China | Cantitatea (în mii de unități) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| | Cota de piață (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| | Preț mediu (EUR/unitate) | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Thailanda | Cantitatea (în mii de unități) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| | Cota de piață (%) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| | Preț mediu (EUR/unitate) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Coreea de Sud | Cantitatea (în mii de unități) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| | Cota de piață (%) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| | Preț mediu (EUR/unitate) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Alte țări terțe | Cantitatea (în mii de unități) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| | Cota de piață (%) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| | Preț mediu (EUR/unitate) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Total pentru toate țările terțe cu excepția Marocului | Cantitatea (în mii de unități) | 20 372 | 18 278 | 15 380 | 16 402 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 90 | 75 | 81 |
| | Cota de piață (%) | 26,2 | 24,8 | 25,8 | 25,5 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 95 | 98 | 97 |
| | Preț mediu (EUR/unitate) | 56,2 | 56,1 | 54,1 | 56,5 |
| | Indice (2018 = 100) | 100 | 100 | 96 | 101 |
| Sursa: baza de date Comext a Eurostat. |

(137)

Volumul importurilor din alte țări terțe a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Importurile din țări terțe

Importurile din țări terțe

Țara

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Turcia

Cantitatea (în mii de unități)

7 983

7 632

7 010

8 364

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Cota de piață (%)

10,3

10,3

11,8

13,0

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Preț mediu (EUR/unitate)

53,6

51,9

49,7

51,1

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

China

Cantitatea (în mii de unități)

3 734

3 493

2 230

2 205

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Cota de piață (%)

4,8

4,7

3,7

3,4

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Preț mediu (EUR/unitate)

50,1

50,3

49,3

53,9

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Thailanda

Cantitatea (în mii de unități)

2 228

1 911

1 527

1 487

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Cota de piață (%)

2,9

2,6

2,6

2,3

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Preț mediu (EUR/unitate)

52,3

50,8

49,0

50,3

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Coreea de Sud

Cantitatea (în mii de unități)

1 813

1 577

1 460

1 065

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Cota de piață (%)

2,3

2,1

2,5

1,7

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Preț mediu (EUR/unitate)

52,2

52,9

50,9

53,5

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Alte țări terțe

Cantitatea (în mii de unități)

4 612

3 663

3 151

3 279

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Cota de piață (%)

5,9

5,0

5,3

5,1

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Preț mediu (EUR/unitate)

69,1

74,9

71,1

75,9

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Total pentru toate țările terțe cu excepția Marocului

Cantitatea (în mii de unități)

20 372

18 278

15 380

16 402

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

90

90

75

75

81

81

Cota de piață (%)

26,2

24,8

25,8

25,5

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

95

95

98

98

97

97

Preț mediu (EUR/unitate)

56,2

56,1

54,1

56,5

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

100

100

96

96

101

101

Sursa: baza de date Comext a Eurostat.

Sursa:

| (138) | Volumul importurilor din alte țări terțe a avut o cotă de piață de 26,2 % în 2018 și de 25,5 % în cursul perioadei de investigație. Volumul acestor importuri a scăzut cu 19 % în cursul perioadei examinate, iar cota lor de piață a urmat parțial aceeași tendință, cu o scădere de 3 %. Prețul mediu de import al acestor importuri a crescut cu 1 % și a fost mai mare în comparație cu prețul mediu practicat de industria Uniunii (+ 12 %) și semnificativ mai mare în comparație cu prețul mediu de import din țara în cauză (+ 26 %). Singura țară care și-a mărit cota de piață în perioada examinată, de la 10,3 % la 13,0 %, a fost Turcia. Însă prețurile medii din Turcia au fost ușor mai mari în comparație cu prețurile industriei Uniunii (+ 1,0 %) și semnificativ mai mari în comparație cu prețurile importurilor din țara în cauză (+ 14 %). |
| --- | --- |

(138)

Volumul importurilor din alte țări terțe a avut o cotă de piață de 26,2 % în 2018 și de 25,5 % în cursul perioadei de investigație. Volumul acestor importuri a scăzut cu 19 % în cursul perioadei examinate, iar cota lor de piață a urmat parțial aceeași tendință, cu o scădere de 3 %. Prețul mediu de import al acestor importuri a crescut cu 1 % și a fost mai mare în comparație cu prețul mediu practicat de industria Uniunii (+ 12 %) și semnificativ mai mare în comparație cu prețul mediu de import din țara în cauză (+ 26 %). Singura țară care și-a mărit cota de piață în perioada examinată, de la 10,3 % la 13,0 %, a fost Turcia. Însă prețurile medii din Turcia au fost ușor mai mari în comparație cu prețurile industriei Uniunii (+ 1,0 %) și semnificativ mai mari în comparație cu prețurile importurilor din țara în cauză (+ 14 %).

| (139) | Prin urmare, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(139)

Prin urmare, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii.

5.2.2.   Pandemia de COVID-19

Pandemia de COVID-19

| (140) | În 2020, producția industriei auto a scăzut cu aproximativ 4,2 milioane de vehicule din cauza pandemiei de COVID-19, acest lucru având un impact direct asupra furnizorilor din amonte. În consecință, vânzările de roți din aluminiu au scăzut cu 14 milioane în 2020 comparativ cu 2019. Scăderea producției a fost deosebit de semnificativă în al doilea trimestru al anului 2020, dar piața s-a redresat în lunile următoare. Piața a recuperat 5 milioane de roți: de la 60 de milioane în 2020 la 65 de milioane în cursul perioadei de investigație. Cu toate acestea, consumul nu a atins nivelul din 2019, în principal din cauza deficitului de semiconductori utilizați de producătorii de automobile. Creșterea cererii în perioada de investigație nu a adus beneficii industriei Uniunii, ci, în principal, importurilor din Maroc (importuri de 2,6 milioane în cursul perioadei de investigație și cotă de piață de 4 %). Pe lângă preluarea cantităților de vânzări, importurile din Maroc au exercitat o presiune descendentă asupra prețurilor și au împiedicat producătorii din Uniune să transfere creșterea costurilor lor asupra clienților lor, ceea ce a condus la o scădere substanțială a cifrei de afaceri și la pierderi și mai mari comparativ cu 2020. |
| --- | --- |

(140)

În 2020, producția industriei auto a scăzut cu aproximativ 4,2 milioane de vehicule din cauza pandemiei de COVID-19, acest lucru având un impact direct asupra furnizorilor din amonte. În consecință, vânzările de roți din aluminiu au scăzut cu 14 milioane în 2020 comparativ cu 2019. Scăderea producției a fost deosebit de semnificativă în al doilea trimestru al anului 2020, dar piața s-a redresat în lunile următoare. Piața a recuperat 5 milioane de roți: de la 60 de milioane în 2020 la 65 de milioane în cursul perioadei de investigație. Cu toate acestea, consumul nu a atins nivelul din 2019, în principal din cauza deficitului de semiconductori utilizați de producătorii de automobile. Creșterea cererii în perioada de investigație nu a adus beneficii industriei Uniunii, ci, în principal, importurilor din Maroc (importuri de 2,6 milioane în cursul perioadei de investigație și cotă de piață de 4 %). Pe lângă preluarea cantităților de vânzări, importurile din Maroc au exercitat o presiune descendentă asupra prețurilor și au împiedicat producătorii din Uniune să transfere creșterea costurilor lor asupra clienților lor, ceea ce a condus la o scădere substanțială a cifrei de afaceri și la pierderi și mai mari comparativ cu 2020.

| (141) | În această privință, într-adevăr, pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ asupra industriei Uniunii, în special în 2020, când unitățile de producție ale industriei Uniunii au fost nevoite să se închidă temporar. Totuși, atunci când piața s-a redresat după pandemia de COVID-19, industria Uniunii nu a beneficiat din cauza creșterii importurilor din țara în cauză la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(141)

În această privință, într-adevăr, pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ asupra industriei Uniunii, în special în 2020, când unitățile de producție ale industriei Uniunii au fost nevoite să se închidă temporar. Totuși, atunci când piața s-a redresat după pandemia de COVID-19, industria Uniunii nu a beneficiat din cauza creșterii importurilor din țara în cauză la prețuri de dumping.

| (142) | Prin urmare, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că pandemia de COVID-19 nu a fost suficientă pentru a atenua legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză și prejudiciul important suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(142)

Prin urmare, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că pandemia de COVID-19 nu a fost suficientă pentru a atenua legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză și prejudiciul important suferit de industria Uniunii.

5.2.3.   Performanța la export a industriei Uniunii

Performanța la export a industriei Uniunii

| (143) | Volumul exporturilor realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

  Tabelul 12


  Performanța la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion | 2018 | 2019 | 2020 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cantitatea exportată (în mii de unități) | 3 454 | 2 892 | 2 138 | 2 719 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 84 | 62 | 79 |
| Preț mediu (EUR/unitate) | 67,3 | 68,7 | 60,6 | 66,5 |
| Indice (2018 = 100) | 100 | 102 | 90 | 99 |
| Sursa: EUWA în ceea ce privește cantitățile exportate și prețul mediu din răspunsurile verificate la chestionar. |

(143)

Volumul exporturilor realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion a evoluat după cum urmează pe parcursul perioadei examinate:

Tabelul 12

Tabelul 12

Performanța la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion

Performanța la export a producătorilor din Uniune incluși în eșantion

2018

2019

2020

Perioada de investigație

Cantitatea exportată (în mii de unități)

3 454

2 892

2 138

2 719

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

84

84

62

62

79

79

Preț mediu (EUR/unitate)

67,3

68,7

60,6

66,5

Indice (2018 = 100)

Indice (2018 = 100)

100

100

102

102

90

90

99

99

Sursa: EUWA în ceea ce privește cantitățile exportate și prețul mediu din răspunsurile verificate la chestionar.

Sursa

| (144) | Vânzările la export către clienți neafiliați au reprezentat 5,6 % din producția totală a industriei Uniunii în cursul perioadei de investigație. În cursul perioadei examinate, cantitățile exportate au fluctuat – acestea au scăzut mai întâi între 2018 și 2020 cu 38 % și apoi au crescut în cursul perioadei de investigație. În ansamblu, vânzările la export au scăzut cu 21 % în perioada examinată. Prețul unitar de export a fost semnificativ mai mare în comparație cu prețurile din Uniune în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(144)

Vânzările la export către clienți neafiliați au reprezentat 5,6 % din producția totală a industriei Uniunii în cursul perioadei de investigație. În cursul perioadei examinate, cantitățile exportate au fluctuat – acestea au scăzut mai întâi între 2018 și 2020 cu 38 % și apoi au crescut în cursul perioadei de investigație. În ansamblu, vânzările la export au scăzut cu 21 % în perioada examinată. Prețul unitar de export a fost semnificativ mai mare în comparație cu prețurile din Uniune în cursul perioadei examinate.

| (145) | În cursul perioadei de investigație, industria Uniunii a vândut mai mult de 95 % din producția sa pe piața Uniunii. Prin urmare, deși scăderea performanței la export ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria Uniunii, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că, având în vedere ponderea ridicată a vânzărilor în Uniune în comparație cu vânzările la export, aceasta nu este suficientă pentru a atenua legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză și prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(145)

În cursul perioadei de investigație, industria Uniunii a vândut mai mult de 95 % din producția sa pe piața Uniunii. Prin urmare, deși scăderea performanței la export ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria Uniunii, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că, având în vedere ponderea ridicată a vânzărilor în Uniune în comparație cu vânzările la export, aceasta nu este suficientă pentru a atenua legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză și prejudiciul suferit de industria Uniunii.

5.2.4.   Efectul contractelor multianuale și evoluția costului de producție

Efectul contractelor multianuale și evoluția costului de producție

| (146) | Vânzările de produs similar ale industriei Uniunii pe piața Uniunii s-au bazat pe contracte multianuale cu clienții producătorului de automobile, prin care se stabilesc prețurile pe durata producției unui anumit tip de automobil. Industria Uniunii dispune de o marjă minimă de creștere a prețurilor de vânzare în contextul creșterii prețurilor materiilor prime în cursul aplicării contractului anual. În principiu, industria Uniunii ar trebui să fie în măsură să își majoreze prețurile de vânzare atunci când negociază contractele pentru anul următor. Astfel cum se explică în secțiunea 4.4.3.1 de mai sus, deși costul mediu de producție al industriei Uniunii a crescut cu 9 % între anul 2018 și perioada de investigație, prețul mediu de vânzare al industriei Uniunii pe piața Uniunii a rămas stabil. |
| --- | --- |

(146)

Vânzările de produs similar ale industriei Uniunii pe piața Uniunii s-au bazat pe contracte multianuale cu clienții producătorului de automobile, prin care se stabilesc prețurile pe durata producției unui anumit tip de automobil. Industria Uniunii dispune de o marjă minimă de creștere a prețurilor de vânzare în contextul creșterii prețurilor materiilor prime în cursul aplicării contractului anual. În principiu, industria Uniunii ar trebui să fie în măsură să își majoreze prețurile de vânzare atunci când negociază contractele pentru anul următor. Astfel cum se explică în secțiunea 4.4.3.1 de mai sus, deși costul mediu de producție al industriei Uniunii a crescut cu 9 % între anul 2018 și perioada de investigație, prețul mediu de vânzare al industriei Uniunii pe piața Uniunii a rămas stabil.

| (147) | Astfel cum se arată în tabelul 7 de mai sus, în 2018 și 2019, când importurile din Maroc nu existau, industria Uniunii nu a întâmpinat dificultăți în a vinde la prețuri care îi acopereau costul de producție, în pofida contractelor anuale. Însă atunci când importurile au început în 2020 și au crescut semnificativ în perioada de investigație, din cauza presiunii exercitate de acestea asupra prețurilor, industria Uniunii nu a mai reușit să își adapteze suficient prețurile de vânzare în ultimele contracte anuale pentru a acoperi costurile de producție în creștere. Ca urmare, industria Uniunii a obținut doar profituri foarte scăzute în 2020 și a înregistrat pierderi în cursul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(147)

Astfel cum se arată în tabelul 7 de mai sus, în 2018 și 2019, când importurile din Maroc nu existau, industria Uniunii nu a întâmpinat dificultăți în a vinde la prețuri care îi acopereau costul de producție, în pofida contractelor anuale. Însă atunci când importurile au început în 2020 și au crescut semnificativ în perioada de investigație, din cauza presiunii exercitate de acestea asupra prețurilor, industria Uniunii nu a mai reușit să își adapteze suficient prețurile de vânzare în ultimele contracte anuale pentru a acoperi costurile de producție în creștere. Ca urmare, industria Uniunii a obținut doar profituri foarte scăzute în 2020 și a înregistrat pierderi în cursul perioadei de investigație.

| (148) | Prin urmare, decalajul de timp existent între creșterea costului materiilor prime și creșterea prețurilor de vânzare ca urmare a contractelor anuale nu a părut să împiedice industria Uniunii să își adapteze prețurile de vânzare la costul de producție în creștere în cursul perioadei examinate. În consecință, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că stabilirea prețurilor de vânzare prin contracte anuale nu a atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul constatat. |
| --- | --- |

(148)

Prin urmare, decalajul de timp existent între creșterea costului materiilor prime și creșterea prețurilor de vânzare ca urmare a contractelor anuale nu a părut să împiedice industria Uniunii să își adapteze prețurile de vânzare la costul de producție în creștere în cursul perioadei examinate. În consecință, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că stabilirea prețurilor de vânzare prin contracte anuale nu a atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul constatat.

5.2.5.   Consumul

Consumul

| (149) | Utilizatorii au susținut că contractarea pieței de roți din aluminiu a Uniunii a cauzat un prejudiciu industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(149)

Utilizatorii au susținut că contractarea pieței de roți din aluminiu a Uniunii a cauzat un prejudiciu industriei Uniunii.

| (150) | Astfel cum se menționează în considerentul 139, consumul de la nivelul Uniunii a scăzut cu 13 milioane de unități, respectiv cu 17 %, în perioada examinată. Cifrele privind vânzările Uniunii au reflectat tendința consumului la nivelul Uniunii. Totuși, atunci când consumul s-a redresat în perioada de investigație și a crescut cu 8 % în comparație cu 2020, industria Uniunii nu a putut beneficia de această creștere din cauza importurilor din Maroc. Într-adevăr, cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 2,9 puncte procentuale, de la 71,7 % în 2020 la 68,8 % în perioada de investigație, în timp ce cota de piață a importurilor din Maroc a crescut cu 129 %, de la 1,7 % în 2020 la 3,9 % în perioada de investigație. Prin urmare, blocarea prețurilor exercitată de importurile la prețuri scăzute care au făcut obiectul unui dumping a fost cauza prejudiciului cauzat industriei Uniunii, mai degrabă decât o pierdere de volume din cauza scăderii consumului. |
| --- | --- |

(150)

Astfel cum se menționează în considerentul 139, consumul de la nivelul Uniunii a scăzut cu 13 milioane de unități, respectiv cu 17 %, în perioada examinată. Cifrele privind vânzările Uniunii au reflectat tendința consumului la nivelul Uniunii. Totuși, atunci când consumul s-a redresat în perioada de investigație și a crescut cu 8 % în comparație cu 2020, industria Uniunii nu a putut beneficia de această creștere din cauza importurilor din Maroc. Într-adevăr, cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 2,9 puncte procentuale, de la 71,7 % în 2020 la 68,8 % în perioada de investigație, în timp ce cota de piață a importurilor din Maroc a crescut cu 129 %, de la 1,7 % în 2020 la 3,9 % în perioada de investigație. Prin urmare, blocarea prețurilor exercitată de importurile la prețuri scăzute care au făcut obiectul unui dumping a fost cauza prejudiciului cauzat industriei Uniunii, mai degrabă decât o pierdere de volume din cauza scăderii consumului.

| (151) | Prin urmare, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că contractarea cu 17 % a cererii de pe piață nu poate fi considerată o cauză a prejudiciului care ar atenua legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul constatat. |
| --- | --- |

(151)

Prin urmare, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că contractarea cu 17 % a cererii de pe piață nu poate fi considerată o cauză a prejudiciului care ar atenua legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul constatat.

5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (152) | Deteriorarea situației financiare a industriei Uniunii a coincis în timp cu creșterea volumului importurilor de roți din aluminiu din țara în cauză, care au fost efectuate la prețuri de dumping. |
| --- | --- |

(152)

Deteriorarea situației financiare a industriei Uniunii a coincis în timp cu creșterea volumului importurilor de roți din aluminiu din țara în cauză, care au fost efectuate la prețuri de dumping.

| (153) | Comisia a făcut distincție și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping. S-a ținut seama de efectul importurilor din alte țări terțe, de pandemia de COVID-19 și de scăderea cererii, de evoluția costului de producție, de performanța la export a industriei Uniunii și de contractele multianuale. |
| --- | --- |

(153)

Comisia a făcut distincție și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping. S-a ținut seama de efectul importurilor din alte țări terțe, de pandemia de COVID-19 și de scăderea cererii, de evoluția costului de producție, de performanța la export a industriei Uniunii și de contractele multianuale.

| (154) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii și că ceilalți factori, luați în considerare în mod individual sau colectiv, nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit. |
| --- | --- |

(154)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii și că ceilalți factori, luați în considerare în mod individual sau colectiv, nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit.

6.   NIVELUL MĂSURILOR

NIVELUL MĂSURILOR

| (155) | Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a examinat dacă o taxă mai mică decât marja de dumping ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei Uniunii de importurile care au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(155)

Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a examinat dacă o taxă mai mică decât marja de dumping ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei Uniunii de importurile care au făcut obiectul unui dumping.

6.1.   Marja de prejudiciu

Marja de prejudiciu

| (156) | Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria Uniunii ar putea obține un profit indicativ prin vânzarea la un preț indicativ în sensul articolului 7 alineatele (2c) și (2d) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(156)

Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria Uniunii ar putea obține un profit indicativ prin vânzarea la un preț indicativ în sensul articolului 7 alineatele (2c) și (2d) din regulamentul de bază.

| (157) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază, pentru stabilirea profitului indicativ, Comisia a luat în considerare următorii factori: nivelul de profitabilitate înainte de creșterea importurilor din țara în cauză, nivelul de profitabilitate necesar pentru a acoperi pe deplin costurile și investițiile, cercetarea și dezvoltarea („C-D”) și inovarea, precum și nivelul de profitabilitate preconizat în condiții normale de concurență. Această marjă de profit nu ar trebui să fie mai mică de 6 %. |
| --- | --- |

(157)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2c) din regulamentul de bază, pentru stabilirea profitului indicativ, Comisia a luat în considerare următorii factori: nivelul de profitabilitate înainte de creșterea importurilor din țara în cauză, nivelul de profitabilitate necesar pentru a acoperi pe deplin costurile și investițiile, cercetarea și dezvoltarea („C-D”) și inovarea, precum și nivelul de profitabilitate preconizat în condiții normale de concurență. Această marjă de profit nu ar trebui să fie mai mică de 6 %.

| (158) | Într-o primă etapă, Comisia a stabilit un profit de bază care să acopere costurile totale în condiții normale de concurență. Comisia a preluat profiturile realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion înainte ca importurile neloiale din Maroc să se accelereze și să înceapă să cauzeze prejudicii industriei Uniunii. Această marjă de profit a fost stabilită la 7,9 %, ceea ce corespunde mediei profitului realizat de industria Uniunii în perioada 2018-2019. |
| --- | --- |

(158)

Într-o primă etapă, Comisia a stabilit un profit de bază care să acopere costurile totale în condiții normale de concurență. Comisia a preluat profiturile realizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion înainte ca importurile neloiale din Maroc să se accelereze și să înceapă să cauzeze prejudicii industriei Uniunii. Această marjă de profit a fost stabilită la 7,9 %, ceea ce corespunde mediei profitului realizat de industria Uniunii în perioada 2018-2019.

| (159) | Industria Uniunii a furnizat dovezi conform cărora nivelul de investiții, de cercetare și dezvoltare (C-D) și de inovare în cursul perioadei examinate ar fi fost mai ridicat în condiții normale de concurență. Într-adevăr, afirmațiile industriei Uniunii s-au dovedit a fi justificate. Pentru a reflecta acest lucru în profitul indicativ, Comisia a calculat diferența dintre investiții, cheltuielile pentru C-D și inovare („CDI”) în condiții normale de concurență, astfel cum au fost furnizate de industria Uniunii și verificate de Comisie în raport cu cheltuielile CDI efective din cursul perioadei examinate. Această diferență, exprimată ca procent din cifra de afaceri, a fost de 0,4 %. |
| --- | --- |

(159)

Industria Uniunii a furnizat dovezi conform cărora nivelul de investiții, de cercetare și dezvoltare (C-D) și de inovare în cursul perioadei examinate ar fi fost mai ridicat în condiții normale de concurență. Într-adevăr, afirmațiile industriei Uniunii s-au dovedit a fi justificate. Pentru a reflecta acest lucru în profitul indicativ, Comisia a calculat diferența dintre investiții, cheltuielile pentru C-D și inovare („CDI”) în condiții normale de concurență, astfel cum au fost furnizate de industria Uniunii și verificate de Comisie în raport cu cheltuielile CDI efective din cursul perioadei examinate. Această diferență, exprimată ca procent din cifra de afaceri, a fost de 0,4 %.

| (160) | Procentul de 0,4 % a fost adăugat la profitul de bază de 7,9 % menționat în considerentul 158, ceea ce a condus la un profit indicativ de 8,3 %. |
| --- | --- |

(160)

Procentul de 0,4 % a fost adăugat la profitul de bază de 7,9 % menționat în considerentul 158, ceea ce a condus la un profit indicativ de 8,3 %.

| (161) | În conformitate cu articolul 7 alineatul (2d) din regulamentul de bază, ca etapă finală, Comisia a evaluat costurile viitoare care rezultă din acordurile multilaterale de mediu și din protocoalele acestora, la care Uniunea este parte, precum și din convențiile OIM enumerate în anexa Ia, și care vor fi suportate de industria Uniunii în perioada de aplicare a măsurii în temeiul articolului 11 alineatul (2). Pe baza elementelor de probă disponibile, Comisia a stabilit un cost suplimentar de 0,5 EUR/unitate. Acest cost suplimentar a fost adăugat la prețul neprejudiciabil menționat în considerentul de mai sus. |
| --- | --- |

(161)

În conformitate cu articolul 7 alineatul (2d) din regulamentul de bază, ca etapă finală, Comisia a evaluat costurile viitoare care rezultă din acordurile multilaterale de mediu și din protocoalele acestora, la care Uniunea este parte, precum și din convențiile OIM enumerate în anexa Ia, și care vor fi suportate de industria Uniunii în perioada de aplicare a măsurii în temeiul articolului 11 alineatul (2). Pe baza elementelor de probă disponibile, Comisia a stabilit un cost suplimentar de 0,5 EUR/unitate. Acest cost suplimentar a fost adăugat la prețul neprejudiciabil menționat în considerentul de mai sus.

| (162) | Pe această bază, Comisia a calculat un preț mediu ponderat neprejudiciabil de 55,9 EUR/unitate pentru produsul similar al industriei Uniunii prin aplicarea marjei de profit indicativ menționate mai sus la costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de investigație, efectuând apoi ajustările în temeiul articolului 7 alineatul (2d) în funcție de tip. |
| --- | --- |

(162)

Pe această bază, Comisia a calculat un preț mediu ponderat neprejudiciabil de 55,9 EUR/unitate pentru produsul similar al industriei Uniunii prin aplicarea marjei de profit indicativ menționate mai sus la costul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul perioadei de investigație, efectuând apoi ajustările în temeiul articolului 7 alineatul (2d) în funcție de tip.

| (163) | În continuare, Comisia a stabilit nivelul marjei de prejudiciu comparând prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion din Maroc, stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor de vânzare, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul perioadei de investigație. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată. |
| --- | --- |

(163)

În continuare, Comisia a stabilit nivelul marjei de prejudiciu comparând prețul de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion din Maroc, stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor de vânzare, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorii din Uniune incluși în eșantion pe piața Uniunii în cursul perioadei de investigație. Eventualele diferențe rezultate din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF de import medie ponderată.

| (164) | Nivelul pentru înlăturarea prejudiciului pentru „toate celelalte societăți” este stabilit în același mod ca și marja de dumping pentru aceste societăți (a se vedea considerentul 73).








  Țara | Societatea | Marja de dumping (%) | Marja de prejudiciu (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maroc | Hands | 8,0 | 44,0 |
| | Toate celelalte societăți | 16,5 | 51,6 |

(164)

Nivelul pentru înlăturarea prejudiciului pentru „toate celelalte societăți” este stabilit în același mod ca și marja de dumping pentru aceste societăți (a se vedea considerentul 73).

Țara

Societatea

Marja de dumping (%)

Marja de prejudiciu (%)

Maroc

Hands

8,0

44,0

Toate celelalte societăți

16,5

51,6

7.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

7.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (165) | Măsurile antidumping vor avea un efect pozitiv pentru producătorii din Uniune, deoarece vor permite industriei Uniunii să își adapteze prețurile de vânzare pentru a acoperi costul de producție crescut. Prin urmare, industria Uniunii ar reveni la o situație sustenabilă, care i-ar permite să facă investiții în viitor, în special pentru a respecta cerințele sociale și de mediu. |
| --- | --- |

(165)

Măsurile antidumping vor avea un efect pozitiv pentru producătorii din Uniune, deoarece vor permite industriei Uniunii să își adapteze prețurile de vânzare pentru a acoperi costul de producție crescut. Prin urmare, industria Uniunii ar reveni la o situație sustenabilă, care i-ar permite să facă investiții în viitor, în special pentru a respecta cerințele sociale și de mediu.

| (166) | În absența măsurilor, industria Uniunii va continua să sufere un prejudiciu important și se preconizează că situația sa financiară, îndeosebi în ceea ce privește profitabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități, se va înrăutăți și mai mult, în special având în vedere creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, care a continuat după perioada de investigație, amenințându-i viabilitatea. |
| --- | --- |

(166)

În absența măsurilor, industria Uniunii va continua să sufere un prejudiciu important și se preconizează că situația sa financiară, îndeosebi în ceea ce privește profitabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități, se va înrăutăți și mai mult, în special având în vedere creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, care a continuat după perioada de investigație, amenințându-i viabilitatea.

7.2.   Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor

Interesul importatorilor neafiliați și al utilizatorilor

| (167) | La deschiderea investigației, au fost contactați importatorii. Cu toate acestea, niciunul dintre aceștia nu a cooperat la investigație. |
| --- | --- |

(167)

La deschiderea investigației, au fost contactați importatorii. Cu toate acestea, niciunul dintre aceștia nu a cooperat la investigație.

| (168) | În ceea ce privește utilizatorii, au cooperat doi producători de automobile și asociația producătorilor de automobile („ACEA”). |
| --- | --- |

(168)

În ceea ce privește utilizatorii, au cooperat doi producători de automobile și asociația producătorilor de automobile („ACEA”).

| (169) | Producătorii de automobile sunt clienții industriei de roți din aluminiu a Uniunii. Aceștia se aprovizionează deja de la industria Uniunii pentru aproximativ 70 % din necesarul lor de roți din aluminiu. Importurile din țara în cauză au avut o cotă de piață de 3,9 % pe piața Uniunii în perioada de investigație, iar importurile din alte țări terțe au deținut o cotă de piață de 25,5 %, cu niveluri ale prețurilor mai ridicate decât cele ale industriei Uniunii. Prin urmare, producătorii de automobile au și alte surse de aprovizionare, pe lângă industria Uniunii și Maroc. Acest lucru a fost confirmat, de asemenea, de faptul că achizițiile de roți din aluminiu din Maroc au reprezentat aproximativ 30 % din totalul achizițiilor de roți din aluminiu ale celor doi utilizatori în cursul perioadei de investigație. În plus, pe baza datelor celor doi utilizatori care au furnizat răspunsuri la chestionar, roțile din aluminiu au reprezentat aproximativ 0,5 % din costul lor de producție. În consecință, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că impactul măsurilor privind roțile din aluminiu este redus pentru producătorii de automobile. |
| --- | --- |

(169)

Producătorii de automobile sunt clienții industriei de roți din aluminiu a Uniunii. Aceștia se aprovizionează deja de la industria Uniunii pentru aproximativ 70 % din necesarul lor de roți din aluminiu. Importurile din țara în cauză au avut o cotă de piață de 3,9 % pe piața Uniunii în perioada de investigație, iar importurile din alte țări terțe au deținut o cotă de piață de 25,5 %, cu niveluri ale prețurilor mai ridicate decât cele ale industriei Uniunii. Prin urmare, producătorii de automobile au și alte surse de aprovizionare, pe lângă industria Uniunii și Maroc. Acest lucru a fost confirmat, de asemenea, de faptul că achizițiile de roți din aluminiu din Maroc au reprezentat aproximativ 30 % din totalul achizițiilor de roți din aluminiu ale celor doi utilizatori în cursul perioadei de investigație. În plus, pe baza datelor celor doi utilizatori care au furnizat răspunsuri la chestionar, roțile din aluminiu au reprezentat aproximativ 0,5 % din costul lor de producție. În consecință, Comisia a concluzionat în mod provizoriu că impactul măsurilor privind roțile din aluminiu este redus pentru producătorii de automobile.

| (170) | ACEA a susținut că importurile din Maroc au răspuns nevoilor strategice ale producătorilor de automobile din Uniune pe care producătorii de roți din aluminiu din Uniune nu le pot satisface, întrucât aleg în mod deliberat să nu își crească capacitățile de producție. Prin urmare, producătorii de automobile nu au altă opțiune decât să își diversifice sursele de aprovizionare, inclusiv să se bazeze pe diferite surse de importuri. |
| --- | --- |

(170)

ACEA a susținut că importurile din Maroc au răspuns nevoilor strategice ale producătorilor de automobile din Uniune pe care producătorii de roți din aluminiu din Uniune nu le pot satisface, întrucât aleg în mod deliberat să nu își crească capacitățile de producție. Prin urmare, producătorii de automobile nu au altă opțiune decât să își diversifice sursele de aprovizionare, inclusiv să se bazeze pe diferite surse de importuri.

| (171) | Astfel cum se menționează în considerentul 40, industria roților din aluminiu a Uniunii este un furnizor al producătorilor de automobile, iar activitatea acestora depinde de licitațiile acordate de aceste societăți mari. Desemnarea furnizorilor de roți din aluminiu și, prin urmare, livrările efective de roți au loc cu mai mulți ani înainte de producția de automobile, ceea ce ar trebui să acorde timp industriei roților din aluminiu pentru a-și ajusta producția industrială. Dacă este nevoie, industria roților din aluminiu a Uniunii și-ar putea spori capacitatea într-un termen relativ scurt, deoarece investiția necesară nu vizează cuptoarele sau cabinele de vopsire, ci utilajele de turnare care pot fi instalate cu ușurință. Prin urmare, dacă producătorii de roți din aluminiu din Uniune nu au investit în capacități de producție suplimentare, acest lucru s-a datorat mai degrabă lipsei unor contracte viitoare suficiente din partea producătorilor de automobile. Astfel, industria Uniunii nu a avut suficiente stimulente pentru a investi în capacități suplimentare în absența unei creșteri previzibile a cererii pentru producția sa. În plus, consumul la nivelul Uniunii a fost de 64,31 de milioane de unități în perioada de investigație. Capacitatea totală a industriei Uniunii a fost de 61,29 de milioane de unități, în timp ce producția totală a Uniunii a fost de 48,75 de milioane de unități în perioada de investigație, iar exporturile industriei Uniunii au fost de 2,71 de milioane de unități. În consecință, industria Uniunii dispune deja de o capacitate de producție suficientă pentru a acoperi aproape întreaga cerere de roți din aluminiu a Uniunii. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(171)

Astfel cum se menționează în considerentul 40, industria roților din aluminiu a Uniunii este un furnizor al producătorilor de automobile, iar activitatea acestora depinde de licitațiile acordate de aceste societăți mari. Desemnarea furnizorilor de roți din aluminiu și, prin urmare, livrările efective de roți au loc cu mai mulți ani înainte de producția de automobile, ceea ce ar trebui să acorde timp industriei roților din aluminiu pentru a-și ajusta producția industrială. Dacă este nevoie, industria roților din aluminiu a Uniunii și-ar putea spori capacitatea într-un termen relativ scurt, deoarece investiția necesară nu vizează cuptoarele sau cabinele de vopsire, ci utilajele de turnare care pot fi instalate cu ușurință. Prin urmare, dacă producătorii de roți din aluminiu din Uniune nu au investit în capacități de producție suplimentare, acest lucru s-a datorat mai degrabă lipsei unor contracte viitoare suficiente din partea producătorilor de automobile. Astfel, industria Uniunii nu a avut suficiente stimulente pentru a investi în capacități suplimentare în absența unei creșteri previzibile a cererii pentru producția sa. În plus, consumul la nivelul Uniunii a fost de 64,31 de milioane de unități în perioada de investigație. Capacitatea totală a industriei Uniunii a fost de 61,29 de milioane de unități, în timp ce producția totală a Uniunii a fost de 48,75 de milioane de unități în perioada de investigație, iar exporturile industriei Uniunii au fost de 2,71 de milioane de unități. În consecință, industria Uniunii dispune deja de o capacitate de producție suficientă pentru a acoperi aproape întreaga cerere de roți din aluminiu a Uniunii. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (172) | ACEA a susținut că industria roților din aluminiu a Uniunii nu a îndeplinit cerințele privind capacitatea neutilizată stabilite de producătorii de automobile (industria Uniunii a raportat un grad ridicat de utilizare a capacității de producție, de peste 95 %) și a obligat producătorii de automobile să își diversifice sursele de aprovizionare, în special din Maroc. |
| --- | --- |

(172)

ACEA a susținut că industria roților din aluminiu a Uniunii nu a îndeplinit cerințele privind capacitatea neutilizată stabilite de producătorii de automobile (industria Uniunii a raportat un grad ridicat de utilizare a capacității de producție, de peste 95 %) și a obligat producătorii de automobile să își diversifice sursele de aprovizionare, în special din Maroc.

| (173) | Comisia a observat că nu a fost furnizat niciun element de probă care să demonstreze că industria roților din aluminiu a Uniunii a pierdut licitații din cauza unei probleme legate de capacitatea sa de producție sau că nu a reușit să livreze roți din aluminiu în urma unor comenzi comerciale ale producătorilor de automobile. În plus, gradul de utilizare a capacității de producție stabilit pentru perioada de investigație a fost de 80 %. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(173)

Comisia a observat că nu a fost furnizat niciun element de probă care să demonstreze că industria roților din aluminiu a Uniunii a pierdut licitații din cauza unei probleme legate de capacitatea sa de producție sau că nu a reușit să livreze roți din aluminiu în urma unor comenzi comerciale ale producătorilor de automobile. În plus, gradul de utilizare a capacității de producție stabilit pentru perioada de investigație a fost de 80 %. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

| (174) | ACEA a susținut că efectele pandemiei de COVID-19 au perturbat lanțurile de aprovizionare, iar producătorii de automobile au fost pe deplin afectați de pandemie, înregistrând o pierdere totală de 4,2 milioane de vehicule, ceea ce reprezintă 22,9 % din producția din 2019 a Uniunii. Profitabilitatea producătorilor de automobile a fost diminuată. Acest lucru a afectat în mod similar și furnizorii de autovehicule. |
| --- | --- |

(174)

ACEA a susținut că efectele pandemiei de COVID-19 au perturbat lanțurile de aprovizionare, iar producătorii de automobile au fost pe deplin afectați de pandemie, înregistrând o pierdere totală de 4,2 milioane de vehicule, ceea ce reprezintă 22,9 % din producția din 2019 a Uniunii. Profitabilitatea producătorilor de automobile a fost diminuată. Acest lucru a afectat în mod similar și furnizorii de autovehicule.

| (175) | Comisia a observat că majoritatea producătorilor de automobile au raportat pentru exercițiul financiar 2021 profituri care au depășit procentul obișnuit raportat în anii precedenți (21). |
| --- | --- |

(175)

Comisia a observat că majoritatea producătorilor de automobile au raportat pentru exercițiul financiar 2021 profituri care au depășit procentul obișnuit raportat în anii precedenți (21).

21

| (176) | Nu există alte informații la dosar care să arate că măsurile ar avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor, care ar depăși impactul pozitiv asupra industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(176)

Nu există alte informații la dosar care să arate că măsurile ar avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor, care ar depăși impactul pozitiv asupra industriei Uniunii.

7.3.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (177) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit în mod provizoriu că nu există motive imperioase care să conducă, în această etapă a investigației, la concluzia că instituirea unor măsuri în cazul importurilor de roți din aluminiu originare din Maroc nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(177)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a stabilit în mod provizoriu că nu există motive imperioase care să conducă, în această etapă a investigației, la concluzia că instituirea unor măsuri în cazul importurilor de roți din aluminiu originare din Maroc nu ar fi în interesul Uniunii.

8.   MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

| (178) | Potrivit concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la existența unui dumping, la prejudiciu, la legătura de cauzalitate, la nivelul măsurilor și la interesul Uniunii, este necesar să se instituie măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(178)

Potrivit concluziilor la care a ajuns Comisia cu privire la existența unui dumping, la prejudiciu, la legătura de cauzalitate, la nivelul măsurilor și la interesul Uniunii, este necesar să se instituie măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei Uniunii de importurile care fac obiectul unui dumping.

| (179) | Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, ar trebui să fie după cum urmează:







  Țara | Societatea | Taxa antidumping provizorie |
| --- | --- | --- | --- |
| Maroc | HANDS 8 S.A. | 8,0  % |
| Toate celelalte societăți | 16,5  % |

(179)

Pe baza informațiilor de mai sus, nivelurile taxei antidumping provizorii, exprimate pe baza prețului CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, ar trebui să fie după cum urmează:

Țara

Societatea

Taxa antidumping provizorie

Maroc

HANDS 8 S.A.

8,0  %

Toate celelalte societăți

16,5  %

| (180) | Nivelul individual al taxei antidumping pentru fiecare societate specificat în prezentul regulament a fost stabilit pe baza constatărilor prezentei investigații. Prin urmare, el reflectă situația constatată în cazul societății respective în cursul prezentei investigații. Acest nivel al taxei se aplică exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitatea juridică menționată. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping. |
| --- | --- |

(180)

Nivelul individual al taxei antidumping pentru fiecare societate specificat în prezentul regulament a fost stabilit pe baza constatărilor prezentei investigații. Prin urmare, el reflectă situația constatată în cazul societății respective în cursul prezentei investigații. Acest nivel al taxei se aplică exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitatea juridică menționată. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, trebuie să facă obiectul taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. Acestora nu trebuie să li se aplice niciunul dintre nivelurile individuale ale taxei antidumping.

| (181) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți trebuie să se aplice nu doar producătorilor-exportatori care nu au cooperat în cadrul prezentei investigații, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în cursul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(181)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxelor antidumping, taxa antidumping pentru toate celelalte societăți trebuie să se aplice nu doar producătorilor-exportatori care nu au cooperat în cadrul prezentei investigații, ci și producătorilor care nu au avut exporturi în Uniune în cursul perioadei de investigație.

| (182) | Pentru a reduce la minimum riscurile de circumvenție ca urmare a diferenței dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile supuse unor taxe antidumping individuale trebuie să prezinte autorităților vamale ale statelor membre o factură comercială valabilă. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(182)

Pentru a reduce la minimum riscurile de circumvenție ca urmare a diferenței dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale de asigurare a aplicării taxelor antidumping individuale. Societățile supuse unor taxe antidumping individuale trebuie să prezinte autorităților vamale ale statelor membre o factură comercială valabilă. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de respectiva factură trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (183) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice importurilor nivelurile individuale ale taxei antidumping, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările uzuale și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a asigura faptul că aplicarea ulterioară a taxei mai mici este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(183)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice importurilor nivelurile individuale ale taxei antidumping, ea nu este singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările uzuale și pot, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a asigura faptul că aplicarea ulterioară a taxei mai mici este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (184) | În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi deschisă o investigație anticircumvenție. O astfel de investigație poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxei și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național. |
| --- | --- |

(184)

În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi deschisă o investigație anticircumvenție. O astfel de investigație poate examina, printre altele, necesitatea de a elimina nivelul (nivelurile) individual(e) al(e) taxei și, prin urmare, instituirea unei taxe la nivel național.

| (185) | Datele statistice privind roțile din aluminiu sunt exprimate în mod frecvent în număr de unități. Cu toate acestea, în Nomenclatura combinată prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (22) privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun nu este definită nicio unitate de măsură suplimentară pentru roțile din aluminiu. Prin urmare, este necesar ca, pentru importurile de produs în cauză, să figureze în declarația de punere în liberă circulație nu doar greutatea în kg sau tone, ci și numărul de unități importate. |
| --- | --- |

(185)

Datele statistice privind roțile din aluminiu sunt exprimate în mod frecvent în număr de unități. Cu toate acestea, în Nomenclatura combinată prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (22) privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun nu este definită nicio unitate de măsură suplimentară pentru roțile din aluminiu. Prin urmare, este necesar ca, pentru importurile de produs în cauză, să figureze în declarația de punere în liberă circulație nu doar greutatea în kg sau tone, ci și numărul de unități importate.

22

9.   ÎNREGISTRAREA

ÎNREGISTRAREA

| (186) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 3, Comisia a impus obligativitatea înregistrării pentru importurile de produs în cauză. Înregistrarea a avut scopul de a colecta, eventual, taxe în mod retroactiv, în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(186)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 3, Comisia a impus obligativitatea înregistrării pentru importurile de produs în cauză. Înregistrarea a avut scopul de a colecta, eventual, taxe în mod retroactiv, în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (187) | Având în vedere constatările din etapa provizorie, este necesar ca înregistrarea importurilor să fie întreruptă. |
| --- | --- |

(187)

Având în vedere constatările din etapa provizorie, este necesar ca înregistrarea importurilor să fie întreruptă.

| (188) | În etapa actuală a procedurii, nu s-a luat nicio decizie privind posibila aplicare retroactivă a unor măsuri antidumping. |
| --- | --- |

(188)

În etapa actuală a procedurii, nu s-a luat nicio decizie privind posibila aplicare retroactivă a unor măsuri antidumping.

10.   INFORMAȚII ÎN ETAPA PROVIZORIE

INFORMAȚII ÎN ETAPA PROVIZORIE

| (189) | În conformitate cu articolul 19a din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la instituirea planificată a unor taxe provizorii. Această informație a fost pusă, de asemenea, la dispoziția publicului larg prin intermediul site-ului DG TRADE. Părților interesate li s-a acordat un termen de trei zile lucrătoare pentru a transmite observații privind acuratețea calculelor care le-au fost comunicate în mod specific. Nu s-au primit astfel de observații. Observațiile formulate în urma informării prealabile cu privire la alte aspecte ale investigației, care nu au legătură cu acuratețea calculelor, vor fi luate în considerare în etapa definitivă a investigației. |
| --- | --- |

(189)

În conformitate cu articolul 19a din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la instituirea planificată a unor taxe provizorii. Această informație a fost pusă, de asemenea, la dispoziția publicului larg prin intermediul site-ului DG TRADE. Părților interesate li s-a acordat un termen de trei zile lucrătoare pentru a transmite observații privind acuratețea calculelor care le-au fost comunicate în mod specific. Nu s-au primit astfel de observații. Observațiile formulate în urma informării prealabile cu privire la alte aspecte ale investigației, care nu au legătură cu acuratețea calculelor, vor fi luate în considerare în etapa definitivă a investigației.

11.   DISPOZIȚIE FINALĂ

DISPOZIȚIE FINALĂ

| (190) | În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere cu Comisia până la un termen stabilit. Părțile interesate pot solicita, de asemenea, o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(190)

În interesul unei bune administrări, Comisia va invita părțile interesate să prezinte observații scrise și/sau să solicite o audiere cu Comisia până la un termen stabilit. Părțile interesate pot solicita, de asemenea, o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

| (191) | Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a investigației, |
| --- | --- |

(191)

Constatările privind instituirea taxelor provizorii sunt provizorii și pot fi modificate în etapa finală a investigației,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de roți din aluminiu pentru autovehiculele încadrate la pozițiile tarifare 8701-8705, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (coduri TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 și 8708705050) și originare din Maroc.

(2)   Nivelurile taxei antidumping provizorii aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare se stabilesc după cum urmează:

| Țara | Societatea | Taxa antidumping provizorie | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Maroc | HANDS 8 S.A. | 8,0  % | C873 |
| Toate celelalte societăți | 16,5  % | C999 |

Țara

Societatea

Taxa antidumping provizorie

Cod adițional TARIC

Maroc

HANDS 8 S.A.

8,0  %

C873

Toate celelalte societăți

16,5  %

C999

(3)   Aplicarea nivelului individual al taxei specificat pentru societatea menționată la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (subsemnata) certific faptul că (volumul) de (produs în cauză) vândut pentru export în Uniunea Europeană, vizat de prezenta factură, a fost produs de către (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în Maroc. Declar că informațiile din prezenta factură sunt complete și corecte”. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.

(5)   În cazul în care se prezintă o declarație de punere în liberă circulație privind produsul menționat la alineatul (1), numărul de unități din produsul importat se înscrie în câmpul relevant al declarației respective, fără a aduce atingere unității suplimentare definite în Nomenclatura combinată.

(6)   Dacă nu se precizează altfel, se aplică dispozițiile în vigoare referitoare la taxele vamale.

Articolul 2

(1)   Părțile interesate transmit Comisiei observații scrise cu privire la prezentul regulament în termen de 15 zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   Părțile interesate care doresc o audiere cu Comisia trebuie să formuleze o cerere în acest sens în termen de cinci zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(3)   Părțile interesate care doresc o audiere cu consilierul-auditor pentru proceduri comerciale trebuie să formuleze o cerere în acest sens în termen de cinci zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Consilierul-auditor examinează cererile depuse după acest termen și poate decide să le accepte, dacă este cazul.

Articolul 3

(1)   Autoritățile vamale trebuie să întrerupă înregistrarea importurilor instituită în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/934.

(2)   Datele colectate cu privire la produsele care au intrat în UE pentru consum cu cel mult 90 de zile înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament se păstrează până la intrarea în vigoare a unor posibile măsuri definitive sau încheierea prezentei proceduri.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 1 se aplică pentru o perioadă de șase luni.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 iulie 2022.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de anumite roți din aluminiu originare din Maroc (JO C 464, 17.11.2021, p. 19).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/934 al Comisiei din 16 iunie 2022 de supunere la înmatriculare a importurilor de anumite roți din aluminiu originare din Maroc, JO L 162, 17.6.2022, p. 27.

3

(4)  Comisia, How to Make an Anti-Dumping Complaint, A Guide (Cum se depune o plângere antidumping – Ghid), p. 7-8, dar și p. 13, p. 27, p. 29, p. 52, p. 59 și p. 67, disponibil la adresa: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_112295.pdf.

4

How to Make an Anti-Dumping Complaint, A Guide

(5)  Idem, p. 3.

5

(6)  A se vedea punctul 108 din plângere și anexa D2 la aceasta.

6

(7)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563

7

(8)  Astfel cum se explică în considerentul 5, numele producătorilor din Uniune și a doi utilizatori nu sunt divulgate din motive de confidențialitate.

8

(9)  
  JO C 86, 16.3.2020, p. 6.

9

(10)  
  JO C 86, 16.3.2020, p. 6.

10

(11)  Henri-Louis Vedie, L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique, Policy Center for the New South, Document de politică 20/34, noiembrie 2020 (disponibil la adresa: https://www.policycenter.ma/sites/default/files/2021-01/PP%20-%2020-34%20%28Henri-louis%20Vedie%29_0.pdf).

11

L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique

(12)  Grupul Renault, de exemplu, a exportat peste 95 % din producția sa la amplasamentul său din Tanger (a se vedea https://www.tac.ma/news/english-1m-vehicles-exported-from-tangermed/).

12

(13)  A se vedea LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION, Bulletin Officiel, 1995-02-15, no 4294, p. 117-121.

13

LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION

(14)  A se vedea LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION, Bulletin Officiel, 1995-02-15, no 4294, p. 117-121, modificată ulterior prin Legea 14.21 pentru a înlocui termenul zone franche cu zone d’accélération industrielle. A se vedea, de asemenea, Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects aprouvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octo 1977), tel qu’il a été modifié et completé.

14

LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION,

zone franche

zone d’accélération industrielle

Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects aprouvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octo 1977), tel qu’il a été modifié et completé

(15)  CE – Taxe antidumping la importurile de lenjerie de pat din bumbac din India (WT/DS141/R, 30.10.2000, punctele 74-77).

15

(16)  Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (JO C 29, 20.1.2022, p. 34).

16

(17)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/109 al Comisiei din 23 ianuarie 2017 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 18, 24.1.2017, p. 1).

17

(18)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/109.

18

(19)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2010 al Consiliului din 25 octombrie 2010 de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză (JO L 282, 28.10.2010, p. 1).

19

(20)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/109, considerentul 169.

20

(21)  Notă la dosar privind rapoartele anuale pentru anul 2021 publicate de unii producători de automobile.

21

(22)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

22

---

DECIZII

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/142

---

DECIZIA (UE) 2022/1222 A CONSILIULUI

din 12 iulie 2022

privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Adunării Uniunii Speciale de la Lisabona

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) este parte contractantă la Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice (1) (denumit în continuare „Actul de la Geneva”), care a intrat în vigoare la 26 februarie 2020. În temeiul articolului 21 din Actul de la Geneva, părțile sale contractante sunt membre ale Uniunii Speciale (denumită în continuare „Uniunea specială”) create prin Acordul de la Lisabona privind protecția și înregistrarea internațională a denumirilor de origine (denumit în continuare „Acordul de la Lisabona”). În temeiul articolului 22 alineatul (2) litera (a) punctul (iii) din Actul de la Geneva, Adunarea Uniunii de la Lisabona modifică regulamentele adoptate în temeiul Actului de la Geneva. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) este parte contractantă la Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice (1) (denumit în continuare „Actul de la Geneva”), care a intrat în vigoare la 26 februarie 2020. În temeiul articolului 21 din Actul de la Geneva, părțile sale contractante sunt membre ale Uniunii Speciale (denumită în continuare „Uniunea specială”) create prin Acordul de la Lisabona privind protecția și înregistrarea internațională a denumirilor de origine (denumit în continuare „Acordul de la Lisabona”). În temeiul articolului 22 alineatul (2) litera (a) punctul (iii) din Actul de la Geneva, Adunarea Uniunii de la Lisabona modifică regulamentele adoptate în temeiul Actului de la Geneva.

| (2) | Intrarea în vigoare a Actului de la Geneva a scos la iveală necesitatea de a lua în considerare amendarea Regulamentului comun asociat Acordului de la Lisabona și Actului de la Geneva (denumit în continuare „Regulamentul comun”) pentru a simplifica și a raționaliza procedurile din cadrul sistemului de la Lisabona pentru înregistrarea internațională a denumirilor de origine și a indicațiilor geografice (denumit în continuare „sistemul de la Lisabona”), inclusiv cu scopul de a oferi o mai mare claritate utilizatorilor sistemului de la Lisabona. |
| --- | --- |

(2)

Intrarea în vigoare a Actului de la Geneva a scos la iveală necesitatea de a lua în considerare amendarea Regulamentului comun asociat Acordului de la Lisabona și Actului de la Geneva (denumit în continuare „Regulamentul comun”) pentru a simplifica și a raționaliza procedurile din cadrul sistemului de la Lisabona pentru înregistrarea internațională a denumirilor de origine și a indicațiilor geografice (denumit în continuare „sistemul de la Lisabona”), inclusiv cu scopul de a oferi o mai mare claritate utilizatorilor sistemului de la Lisabona.

| (3) | În cadrul Adunării Generale a Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale (OMPI) din perioada 14-22 iulie 2022, Adunarea Uniunii de la Lisabona va fi invitată să adopte amendamente la Regulamentul comun. |
| --- | --- |

(3)

În cadrul Adunării Generale a Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale (OMPI) din perioada 14-22 iulie 2022, Adunarea Uniunii de la Lisabona va fi invitată să adopte amendamente la Regulamentul comun.

| (4) | În cadrul celei de a patra sesiuni care a avut loc la Geneva în perioada 14-16 iunie 2022, Grupul de lucru pentru dezvoltarea sistemului de la Lisabona (denumit în continuare „Grupul de lucru Lisabona”) a recomandat Adunării Uniunii de la Lisabona adoptarea mai multor amendamente la Regulamentul comun, astfel cum au fost propuse de Secretariatul OMPI și modificate de Grupul de lucru Lisabona. |
| --- | --- |

(4)

În cadrul celei de a patra sesiuni care a avut loc la Geneva în perioada 14-16 iunie 2022, Grupul de lucru pentru dezvoltarea sistemului de la Lisabona (denumit în continuare „Grupul de lucru Lisabona”) a recomandat Adunării Uniunii de la Lisabona adoptarea mai multor amendamente la Regulamentul comun, astfel cum au fost propuse de Secretariatul OMPI și modificate de Grupul de lucru Lisabona.

| (5) | O propunere de amendare a regulii 7 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul comun asigură faptul că numai modificările referitoare la regula 5 alineatul (2) urmează să facă obiectul plății taxei specificate la regula 8 alineatul (1) punctul (ii) în legătură cu transferul unei denumiri de origine din Acordul de la Lisabona în Actul de la Geneva. Respectiva adaptare ar facilita aderarea la Actul de la Geneva a statelor care sunt părți la Acordul de la Lisabona. |
| --- | --- |

(5)

O propunere de amendare a regulii 7 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul comun asigură faptul că numai modificările referitoare la regula 5 alineatul (2) urmează să facă obiectul plății taxei specificate la regula 8 alineatul (1) punctul (ii) în legătură cu transferul unei denumiri de origine din Acordul de la Lisabona în Actul de la Geneva. Respectiva adaptare ar facilita aderarea la Actul de la Geneva a statelor care sunt părți la Acordul de la Lisabona.

| (6) | O propunere de amendare a regulii 8 alineatul (1) punctul (ii) din Regulamentul comun ar limita taxele pentru mai multe modificări prezentate în aceeași cerere la 800 CHF. Acest lucru ar crește atractivitatea sistemului de la Lisabona, menținând în același timp sustenabilitatea financiară a acestuia. |
| --- | --- |

(6)

O propunere de amendare a regulii 8 alineatul (1) punctul (ii) din Regulamentul comun ar limita taxele pentru mai multe modificări prezentate în aceeași cerere la 800 CHF. Acest lucru ar crește atractivitatea sistemului de la Lisabona, menținând în același timp sustenabilitatea financiară a acestuia.

| (7) | O propunere de amendare a regulii 9 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul comun ar clarifica faptul că principiul general prevăzut în dispoziția respectivă se aplică tuturor refuzurilor primite în conformitate cu regula 9 alineatul (1) litera (b), care ar trebui să fie citită în coroborare cu regula 9 alineatul (1) litera (c). |
| --- | --- |

(7)

O propunere de amendare a regulii 9 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul comun ar clarifica faptul că principiul general prevăzut în dispoziția respectivă se aplică tuturor refuzurilor primite în conformitate cu regula 9 alineatul (1) litera (b), care ar trebui să fie citită în coroborare cu regula 9 alineatul (1) litera (c).

| (8) | Propunerile de amendare a regulii 15 alineatul (1) punctele (i) și (ii) din Regulamentul comun ar simplifica procedura privind cererea de introducere a unei modificări prezentată Biroului Internațional al OMPI. |
| --- | --- |

(8)

Propunerile de amendare a regulii 15 alineatul (1) punctele (i) și (ii) din Regulamentul comun ar simplifica procedura privind cererea de introducere a unei modificări prezentată Biroului Internațional al OMPI.

| (9) | Propunerea de eliminare a regulii 15 alineatul (1) punctul (vi) și propunerea de amendare a regulii 16 alineatul (2) din Regulamentul comun ar garanta că, în cazul retragerii unei renunțări legate de regula 6 alineatul (1) litera (d), privind o neregulă legată de o cerință bazată pe o notificare efectuată în temeiul regulii 5 alineatul (3) sau (4) sau pe o declarație făcută în temeiul articolului 7 alineatul (4) din Actul de la Geneva, plata taxei pentru o modificare nu va mai fi necesară. În cazul unei renunțări în conformitate cu regula 6 alineatul (1) litera (d), retragerea renunțării va fi condiționată de corectarea neregulii. |
| --- | --- |

(9)

Propunerea de eliminare a regulii 15 alineatul (1) punctul (vi) și propunerea de amendare a regulii 16 alineatul (2) din Regulamentul comun ar garanta că, în cazul retragerii unei renunțări legate de regula 6 alineatul (1) litera (d), privind o neregulă legată de o cerință bazată pe o notificare efectuată în temeiul regulii 5 alineatul (3) sau (4) sau pe o declarație făcută în temeiul articolului 7 alineatul (4) din Actul de la Geneva, plata taxei pentru o modificare nu va mai fi necesară. În cazul unei renunțări în conformitate cu regula 6 alineatul (1) litera (d), retragerea renunțării va fi condiționată de corectarea neregulii.

| (10) | Amendamentele propuse la Regulamentul comun ar trebui să intre în vigoare la 1 ianuarie 2023 și ar trebui să simplifice și să raționalizeze procedurile din cadrul sistemului de la Lisabona și să ofere mai multă claritate utilizatorilor săi, ceea ce este în interesul utilizatorilor, beneficiarilor și părților interesate ale sistemului de la Lisabona din Uniune. |
| --- | --- |

(10)

Amendamentele propuse la Regulamentul comun ar trebui să intre în vigoare la 1 ianuarie 2023 și ar trebui să simplifice și să raționalizeze procedurile din cadrul sistemului de la Lisabona și să ofere mai multă claritate utilizatorilor săi, ceea ce este în interesul utilizatorilor, beneficiarilor și părților interesate ale sistemului de la Lisabona din Uniune.

| (11) | Prin urmare, Uniune ar trebui să sprijine adoptarea respectivelor amendamente. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, Uniune ar trebui să sprijine adoptarea respectivelor amendamente.

| (12) | În plus, luând act de pozițiile exprimate de delegații în cadrul celei de a patra sesiuni a Grupului de lucru Lisabona cu privire la regula 5 alineatul (4) din Regulamentul comun și ca parte a concluziilor reuniunii grupului de lucru, președintele a invitat delegația Uniunii să prezinte o propunere scrisă în timp util pentru a fi examinată ulterior în cadrul următoarei sesiuni a grupului de lucru. |
| --- | --- |

(12)

În plus, luând act de pozițiile exprimate de delegații în cadrul celei de a patra sesiuni a Grupului de lucru Lisabona cu privire la regula 5 alineatul (4) din Regulamentul comun și ca parte a concluziilor reuniunii grupului de lucru, președintele a invitat delegația Uniunii să prezinte o propunere scrisă în timp util pentru a fi examinată ulterior în cadrul următoarei sesiuni a grupului de lucru.

| (13) | Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Adunării Uniunii de la Lisabona, |
| --- | --- |

(13)

Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Adunării Uniunii de la Lisabona,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul reuniunii Adunării Uniunii de la Lisabona din cadrul Adunării Generale a OMPI din 14-22 iulie 2022 este de a sprijini adoptarea amendamentelor la Regulamentul comun, astfel cum figurează în secțiunea 1 din anexa la prezenta decizie.

Reprezentanții Uniunii pot de asemenea conveni asupra unor modificări ale amendamentelor propuse, cu condiția ca aceasta să nu modifice în mod semnificativ fondul.

În vederea pregătirii următoarei sesiuni a Grupului de lucru Lisabona, Uniunea prezintă Secretariatului OMPI o propunere scrisă prin care propune amendamente la regula 5 din Regulamentul comun, astfel cum se prevede în secțiunea 2 din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

Z. STANJURA

---

(1)  Decizia (UE) 2019/1754 a Consiliului din 7 octombrie 2019 privind aderarea Uniunii Europene la Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice (JO L 271, 24.10.2019, p. 12).

1

---

ANEXĂ

Secțiunea 1:

AMENDAMENTE PROPUSE la Regulamentul comun în temeiul Acordului de la Lisabona privind protecția și înregistrarea internațională a denumirilor de origine și al Actului de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice

conform recomandărilor Grupului de lucru al OMPI pentru dezvoltarea sistemului de la Lisabona în vederea adoptării de către Uniunea de la Lisabona în cadrul Adunării Generale a OMPI din 2022:

În titlu, „în vigoare la 8 decembrie 2021
  ” se înlocuiește cu „în vigoare la 1 ianuarie 2023
  ”.

Capitolul II

Cererea și înregistrarea internațională

Regula 7

Introducerea în registrul internațional

Punerea în aplicare a articolului 29 alineatul (4) și a articolului 31 alineatul (1) din Actul de la Geneva

La regula 7 alineatul (4), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

| „(a) | În cazul în care un stat care este parte la Actul din 1967 ratifică Actul de la Geneva sau aderă la acesta, se aplică mutatis mutandis regula 5 alineatele (2)-(4) cu privire la înregistrările internaționale sau denumirile de origine intrate în vigoare în temeiul Actului din 1967 cu privire la statul respectiv. Biroul Internațional verifică împreună cu autoritatea competentă în cauză orice modificări care trebuie efectuate, în vederea cerințelor de la regula 3 alineatul (1) și regula 5 alineatele (2)-(4), în scopul înregistrării acestora în temeiul Actului de la Geneva și notifică înregistrările internaționale intrate astfel în vigoare tuturor părților contractante care sunt părți la Actul de la Geneva. Pentru modificările referitoare la regula 5 alineatul (2) se percepe taxa prevăzută la regula 8 alineatul (1) punctul (ii).” |
| --- | --- |

„(a)

În cazul în care un stat care este parte la Actul din 1967 ratifică Actul de la Geneva sau aderă la acesta, se aplică mutatis mutandis regula 5 alineatele (2)-(4) cu privire la înregistrările internaționale sau denumirile de origine intrate în vigoare în temeiul Actului din 1967 cu privire la statul respectiv. Biroul Internațional verifică împreună cu autoritatea competentă în cauză orice modificări care trebuie efectuate, în vederea cerințelor de la regula 3 alineatul (1) și regula 5 alineatele (2)-(4), în scopul înregistrării acestora în temeiul Actului de la Geneva și notifică înregistrările internaționale intrate astfel în vigoare tuturor părților contractante care sunt părți la Actul de la Geneva. Pentru modificările referitoare la regula 5 alineatul (2) se percepe taxa prevăzută la regula 8 alineatul (1) punctul (ii).”

Regula 8

Taxe

Cuantumul taxelor

La regula 8 alineatul (1), punctul (ii) se înlocuiește cu următorul text:

| „(ii) | taxa pentru o modificare a unei înregistrări internaționale (3) 500
  taxă complementară pentru modificarea (modificările) suplimentară (suplimentare) depusă (depuse) în aceeași cerere 300”. |
| --- | --- |

„(ii)

taxa pentru o modificare a unei înregistrări internaționale (3) 500

taxă complementară pentru modificarea (modificările) suplimentară (suplimentare) depusă (depuse) în aceeași cerere 300”.

Nota de subsol 3 se înlocuiește cu următorul text:

| „(3) | Pentru o înregistrare internațională care se referă la o zonă geografică situată într-una din țările cel mai puțin dezvoltate (LDC), în conformitate cu listele stabilite de Organizația Națiunilor Unite, taxa se reduce la 50 % din suma prescrisă (rotunjită la cea mai apropiată cifră completă). În acest caz, taxa se va ridica la 500 de franci elvețieni pentru o înregistrare internațională care se referă la o zonă geografică de origine situată într-una din LDC și la 250 de franci elvețieni pentru o modificare a unei înregistrări internaționale care se referă la o zonă geografică de origine situată într-una din țările cel mai puțin dezvoltate și la 150 de franci elvețieni pentru o taxă complementară pentru modificarea (modificările) suplimentară (suplimentare) depusă (depuse) în aceeași cerere. Aceste reduceri ale taxelor se aplică trei ani de la intrarea în vigoare a Actului de la Geneva.” |
| --- | --- |

„(3)

Capitolul III

Capitolul III

Refuzul și alte acțiuni legate de înregistrarea internațională

Refuzul și alte acțiuni legate de înregistrarea internațională

Regula 9

Regula 9

Refuzul

Notificare către Biroul Internațional

Notificare către Biroul Internațional

La regula 9 alineatul (1), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

| „(c) | Cu excepția cazului în care autoritatea competentă menționată la litera (a) demonstrează contrariul, notificarea unei înregistrări internaționale menționată la litera (b) se consideră a fi fost primită de autoritatea competentă în termen de 20 de zile de la data indicată în notificare.” |
| --- | --- |

„(c)

Cu excepția cazului în care autoritatea competentă menționată la litera (a) demonstrează contrariul, notificarea unei înregistrări internaționale menționată la litera (b) se consideră a fi fost primită de autoritatea competentă în termen de 20 de zile de la data indicată în notificare.”

Regula 15

Regula 15

Modificări

Modificări admisibile

Modificări admisibile

Regula 15 alineatul (1) se modifică după cum urmează:

| 1. | Punctul (i) se înlocuiește cu următorul text:






  „(i) | o modificare a beneficiarilor care constă în adăugarea sau eliminarea unui beneficiar sau a unora dintre beneficiari sau o modificare a numelor sau adreselor beneficiarilor sau ale persoanei fizice sau juridice menționate la articolul 5 alineatul (2) punctul (ii) din Actul de la Geneva”. |
| --- | --- | --- |

1.

Punctul (i) se înlocuiește cu următorul text:

„(i)

o modificare a beneficiarilor care constă în adăugarea sau eliminarea unui beneficiar sau a unora dintre beneficiari sau o modificare a numelor sau adreselor beneficiarilor sau ale persoanei fizice sau juridice menționate la articolul 5 alineatul (2) punctul (ii) din Actul de la Geneva”.

| 2. | Punctul (ii) se elimină. |
| --- | --- |

2.

Punctul (ii) se elimină.

| 3. | Punctul (vi) se elimină. |
| --- | --- |

3.

Punctul (vi) se elimină.

Regula 16

Regula 16

Renunțarea la protecție

Retragerea unei renunțări

Retragerea unei renunțări

Regula 16 alineatul (2) se modifică după cum urmează:

Litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

| „(a) | Orice renunțare, inclusiv o renunțare în temeiul regulii 6 alineatul (1) litera (d), poate fi retrasă, integral sau parțial, în orice moment, de către autoritatea competentă a părții contractante de origine sau, în cazul articolului 5 alineatul (3) din Actul de la Geneva, de către beneficiarii sau persoana fizică sau entitatea juridică menționată la articolul 5 alineatul (2) punctul (ii) din actul respectiv sau de către autoritatea competentă a părții contractante de origine, sub rezerva corectării neregulii în cazul unei renunțări în conformitate cu regula 6 alineatul (1) litera (d).” |
| --- | --- |

„(a)

Orice renunțare, inclusiv o renunțare în temeiul regulii 6 alineatul (1) litera (d), poate fi retrasă, integral sau parțial, în orice moment, de către autoritatea competentă a părții contractante de origine sau, în cazul articolului 5 alineatul (3) din Actul de la Geneva, de către beneficiarii sau persoana fizică sau entitatea juridică menționată la articolul 5 alineatul (2) punctul (ii) din actul respectiv sau de către autoritatea competentă a părții contractante de origine, sub rezerva corectării neregulii în cazul unei renunțări în conformitate cu regula 6 alineatul (1) litera (d).”

Secțiunea 2:

Secțiunea 2:

Poziție care trebuie adoptată în propunerea scrisă prin care se propun amendamente la regula 5 din Regulamentul comun:

Capitolul II

Capitolul II

Cererea și înregistrarea internațională

Cererea și înregistrarea internațională

Regula 5

Regula 5

Cerințe privind cererea

La regula 5, alineatul (4) se elimină.

Justificare:

Propunerea de eliminare a regulii 5 alineatul (4) din Regulamentul comun (Cererea reglementată de Actul de la Geneva – Semnătura și/sau intenția de a utiliza) este justificată, deoarece cerința privind semnătura este deja îndeplinită și verificată la momentul cererii inițiale de înregistrare. Cerințele de a declara intenția de a utiliza și de a exercita controlul asupra utilizării contravin elementelor constitutive ale denumirilor de origine sau ale indicațiilor geografice. Denumirile de origine și indicațiile geografice sunt protejate împotriva oricărei utilizări care încalcă specificațiile recunoscute, chiar dacă produsele în cauză nu sunt comercializate în țara în care sunt detectate utilizările frauduloase. În plus, înregistrarea lor internațională presupune în mod necesar controlul utilizării lor pe teritoriul părții contractante de unde sunt originare.

---

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/147 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/147

---

DECIZIA (UE) 2022/1223 A CONSILIULUI

din 12 iulie 2022

privind alocarea de fonduri dezangajate din proiectele desfășurate în cadrul celui de al 10-lea și al celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare în scopul finanțării acțiunilor care abordează criza securității alimentare și șocul economic cu care se confruntă țările din Africa, Zona Caraibilor și Pacific (ACP) ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul intern dintre reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor comunitare în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2008-2013 în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-CE și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică partea a patra din Tratatul CE (1) („Acordul intern privind cel de al 10-lea FED”), în special articolul 1 alineatul (5),

având în vedere Acordul intern dintre reprezentanții guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor Uniunii Europene în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020, în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-UE, și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică partea a patra din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2) („Acordul intern privind cel de al 11-lea FED”), în special articolul 1 alineatele (4) și (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În urma războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, situația securității alimentare la nivel mondial se deteriorează rapid, iar multe dintre țările afectate se numără printre țările cel mai puțin dezvoltate sau printre țările cu venituri reduse și deficit alimentar. |
| --- | --- |

(1)

În urma războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, situația securității alimentare la nivel mondial se deteriorează rapid, iar multe dintre țările afectate se numără printre țările cel mai puțin dezvoltate sau printre țările cu venituri reduse și deficit alimentar.

| (2) | O sumă de 3 miliarde de EUR este deja programată în cadrul pilonului geografic al Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” instituit prin Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Din respectiva sumă, 2,3 miliarde EUR au fost programate pentru țările din Africa, Zona Caraibilor și Pacific (ACP) în scopul finanțării de acțiuni în domeniul agriculturii, al nutriției, al apei și al salubrizării în perioada 2021-2024. Având în vedere amploarea nevoilor și consecințele preconizate, ar trebui mobilizate mijloace suplimentare pentru a sprijini țările partenere cele mai afectate. |
| --- | --- |

(2)

O sumă de 3 miliarde de EUR este deja programată în cadrul pilonului geografic al Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” instituit prin Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului (3). Din respectiva sumă, 2,3 miliarde EUR au fost programate pentru țările din Africa, Zona Caraibilor și Pacific (ACP) în scopul finanțării de acțiuni în domeniul agriculturii, al nutriției, al apei și al salubrizării în perioada 2021-2024. Având în vedere amploarea nevoilor și consecințele preconizate, ar trebui mobilizate mijloace suplimentare pentru a sprijini țările partenere cele mai afectate.

| (3) | Uniunea se apropie de finalizarea execuției integrale a bugetului inițial pentru ajutor umanitar alocat securității alimentare și nevoilor conexe în țările ACP, identificate înainte de începerea războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. Având în vedere situația extraordinar de gravă cu care se confruntă țările ACP în ceea ce privește securitatea alimentară, respectivele fonduri ar trebui completate cu resurse adecvate pentru a răspunde nevoilor umanitare exacerbate și mai mult și pentru a asigura continuitatea cooperării, de la condiții de criză la condiții de dezvoltare stabile. |
| --- | --- |

(3)

Uniunea se apropie de finalizarea execuției integrale a bugetului inițial pentru ajutor umanitar alocat securității alimentare și nevoilor conexe în țările ACP, identificate înainte de începerea războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. Având în vedere situația extraordinar de gravă cu care se confruntă țările ACP în ceea ce privește securitatea alimentară, respectivele fonduri ar trebui completate cu resurse adecvate pentru a răspunde nevoilor umanitare exacerbate și mai mult și pentru a asigura continuitatea cooperării, de la condiții de criză la condiții de dezvoltare stabile.

| (4) | În concluziile sale din 24-25 martie 2022, Consiliul European a invitat Comisia să acorde prioritate lucrărilor privind securitatea alimentară și accesibilitatea prețurilor alimentelor la nivel mondial, în special prin sprijinirea securității alimentare și a agriculturii în Ucraina și în țările terțe cele mai vulnerabile și mai expuse. |
| --- | --- |

(4)

În concluziile sale din 24-25 martie 2022, Consiliul European a invitat Comisia să acorde prioritate lucrărilor privind securitatea alimentară și accesibilitatea prețurilor alimentelor la nivel mondial, în special prin sprijinirea securității alimentare și a agriculturii în Ucraina și în țările terțe cele mai vulnerabile și mai expuse.

| (5) | În concluziile sale din 30-31 mai 2022, Consiliul European a invitat Comisia să analizeze posibilitatea de a mobiliza rezerve din Fondul european de dezvoltare (FED) pentru a sprijini țările partenere cele mai afectate. |
| --- | --- |

(5)

În concluziile sale din 30-31 mai 2022, Consiliul European a invitat Comisia să analizeze posibilitatea de a mobiliza rezerve din Fondul european de dezvoltare (FED) pentru a sprijini țările partenere cele mai afectate.

| (6) | În concluziile sale din 20 iunie 2022, Consiliul a sprijinit răspunsul Echipei Europa la insecuritatea alimentară la nivel mondial și a invitat Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre, în cadrul sprijinului lor financiar, să acorde prioritate abordării securității alimentare pe plan mondial, inclusiv nevoilor umanitare imediate, printre care se numără asistența financiară și tehnică pentru țările importatoare de produse alimentare, acolo unde acest lucru este necesar, sistemelor alimentare durabile pe termen mediu și lung și creșterii producției locale pentru o mai bună reziliență, precum și explorării tuturor surselor de finanțare disponibile, inclusiv mobilizării rezervelor din FED. |
| --- | --- |

(6)

În concluziile sale din 20 iunie 2022, Consiliul a sprijinit răspunsul Echipei Europa la insecuritatea alimentară la nivel mondial și a invitat Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre, în cadrul sprijinului lor financiar, să acorde prioritate abordării securității alimentare pe plan mondial, inclusiv nevoilor umanitare imediate, printre care se numără asistența financiară și tehnică pentru țările importatoare de produse alimentare, acolo unde acest lucru este necesar, sistemelor alimentare durabile pe termen mediu și lung și creșterii producției locale pentru o mai bună reziliență, precum și explorării tuturor surselor de finanțare disponibile, inclusiv mobilizării rezervelor din FED.

| (7) | În plus, Consiliul a subliniat că este important ca Uniunea să dea dovadă de o puternică solidaritate printr-un răspuns rapid și cuprinzător bazat pe un multilateralism eficace, elaborat pe baza Comunicării Comisiei Europene din 23 martie 2022 intitulate „Garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare” și pe cei trei piloni (comerț, solidaritate și producție) ai inițiativei Food and Agricultural Resilience Mission (Misiunea de reziliență alimentară și agricolă – FARM), astfel cum a fost salutată de Consiliul European, și pe deplin aliniat cu Grupul Organizației Națiunilor Unite de răspuns la crizele mondiale (GCRG) și cu alte inițiative internaționale relevante, în special Alianța mondială pentru securitatea alimentară inițiată de G7. |
| --- | --- |

(7)

În plus, Consiliul a subliniat că este important ca Uniunea să dea dovadă de o puternică solidaritate printr-un răspuns rapid și cuprinzător bazat pe un multilateralism eficace, elaborat pe baza Comunicării Comisiei Europene din 23 martie 2022 intitulate „Garantarea securității alimentare și consolidarea rezilienței sistemelor alimentare” și pe cei trei piloni (comerț, solidaritate și producție) ai inițiativei Food and Agricultural Resilience Mission (Misiunea de reziliență alimentară și agricolă – FARM), astfel cum a fost salutată de Consiliul European, și pe deplin aliniat cu Grupul Organizației Națiunilor Unite de răspuns la crizele mondiale (GCRG) și cu alte inițiative internaționale relevante, în special Alianța mondială pentru securitatea alimentară inițiată de G7.

| (8) | Având în vedere impactul semnificativ produs în diferite țări ACP, mobilizarea excepțională a fondurilor dezangajate din proiectele din cadrul celui de al 10-lea și al celui de al 11-lea FED ar trebui să permită Uniunii și statelor sale membre să își intensifice răspunsul la criză, acordând o atenție deosebită celor mai vulnerabile și expuse țări ACP. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere impactul semnificativ produs în diferite țări ACP, mobilizarea excepțională a fondurilor dezangajate din proiectele din cadrul celui de al 10-lea și al celui de al 11-lea FED ar trebui să permită Uniunii și statelor sale membre să își intensifice răspunsul la criză, acordând o atenție deosebită celor mai vulnerabile și expuse țări ACP.

| (9) | Respectivele fonduri ar trebui să finanțeze acțiuni menite să sprijine producția alimentară și reziliența sistemelor alimentare, asistența umanitară și sprijinul macroeconomic, în vederea asigurării stabilității macroeconomice, ar trebui să sprijine recuperarea marjei de manevre bugetare și a sporirii rezervelor internaționale, în special prin intermediul organismelor multilaterale. Fondurile ar trebui să includă cheltuielile de sprijin menționate la articolul 6 din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED. |
| --- | --- |

(9)

Respectivele fonduri ar trebui să finanțeze acțiuni menite să sprijine producția alimentară și reziliența sistemelor alimentare, asistența umanitară și sprijinul macroeconomic, în vederea asigurării stabilității macroeconomice, ar trebui să sprijine recuperarea marjei de manevre bugetare și a sporirii rezervelor internaționale, în special prin intermediul organismelor multilaterale. Fondurile ar trebui să includă cheltuielile de sprijin menționate la articolul 6 din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED.

| (10) | În temeiul articolului 153 din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (4), cota care îi revine Regatului Unit din respectivele fonduri nu va fi reutilizată. |
| --- | --- |

(10)

În temeiul articolului 153 din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (4), cota care îi revine Regatului Unit din respectivele fonduri nu va fi reutilizată.

| (11) | Având în vedere că articolul 14 alineatul (3) din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED prevede că respectivul acord rămâne în vigoare atât timp cât este necesar pentru executarea integrală a tuturor operațiunilor finanțate în temeiul Acordului de parteneriat ACP-UE, acest lucru se interpretează în sensul că include actuala mobilizare excepțională a fondurilor dezangajate din cel de al 10-lea și al 11-lea FED în scopul finanțării acțiunilor care abordează criza securității alimentare și șocul economic din țările ACP partenere în urma războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere că articolul 14 alineatul (3) din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED prevede că respectivul acord rămâne în vigoare atât timp cât este necesar pentru executarea integrală a tuturor operațiunilor finanțate în temeiul Acordului de parteneriat ACP-UE, acest lucru se interpretează în sensul că include actuala mobilizare excepțională a fondurilor dezangajate din cel de al 10-lea și al 11-lea FED în scopul finanțării acțiunilor care abordează criza securității alimentare și șocul economic din țările ACP partenere în urma războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei.

| (12) | Fondurile ar trebui utilizate în conformitate cu normele și procedurile aplicabile celui de al 11-lea FED, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentele (UE) 2015/322 (5) și (UE) 2018/1877 (6) ale Consiliului. |
| --- | --- |

(12)

Fondurile ar trebui utilizate în conformitate cu normele și procedurile aplicabile celui de al 11-lea FED, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentele (UE) 2015/322 (5) și (UE) 2018/1877 (6) ale Consiliului.

| (13) | Fondurile reutilizate din cadrul celui de al 10-lea FED, care anterior nu au fost angajate în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED sau care au fost dezangajate în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din respectivul acord, rămân o resursă a celui de al 10-lea FED, în temeiul articolului 1 alineatul (2) litera (a) din Acordul intern privind cel de al 10-lea FED. |
| --- | --- |

(13)

Fondurile reutilizate din cadrul celui de al 10-lea FED, care anterior nu au fost angajate în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED sau care au fost dezangajate în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din respectivul acord, rămân o resursă a celui de al 10-lea FED, în temeiul articolului 1 alineatul (2) litera (a) din Acordul intern privind cel de al 10-lea FED.

| (14) | Fondurile reutilizate din cadrul celui de al 11-lea FED, care anterior nu au fost angajate sau care au fost dezangajate în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/1877 rămân o resursă a celui de al 11-lea FED în temeiul articolului 1 alineatul (2) litera (a) din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED, |
| --- | --- |

(14)

Fondurile reutilizate din cadrul celui de al 11-lea FED, care anterior nu au fost angajate sau care au fost dezangajate în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2018/1877 rămân o resursă a celui de al 11-lea FED în temeiul articolului 1 alineatul (2) litera (a) din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   O sumă de maximum 600 000 000 de EUR din fondurile dezangajate din proiectele desfășurate în cadrul celui de al 10-lea și al celui de al 11-lea FED se alocă, în mod excepțional, în scopul finanțării acțiunilor care abordează criza securității alimentare și șocul economic cu care se confruntă țările ACP ca urmare a războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei.

(2)   Fondurile menționate la alineatul (1) ar trebui să finanțeze acțiuni în vederea acordării de sprijin după cum urmează:

| — | până la 350 000 000 de EUR pentru producția de alimente și reziliența sistemelor alimentare; |
| --- | --- |

—

până la 350 000 000 de EUR pentru producția de alimente și reziliența sistemelor alimentare;

| — | până la 150 000 000 de EUR pentru asistență umanitară; precum și |
| --- | --- |

—

până la 150 000 000 de EUR pentru asistență umanitară; precum și

| — | până la 100 000 000 de EUR pentru sprijin macroeconomic. |
| --- | --- |

—

până la 100 000 000 de EUR pentru sprijin macroeconomic.

(3)   Din suma menționată la alineatul (1), până la 488 000 000 de EUR se alocă din cel de al 10-lea FED și până la 112 000 000 de EUR se alocă din cel de al 11-lea FED. Din respectivele fonduri, se alocă o sumă de până la 18 000 000 de EUR pentru acoperirea cheltuielilor angajate de Comisie pentru furnizarea sprijinului.

(4)   Fondurile menționate la alineatul (1) sunt utilizate pentru angajamente financiare în conformitate cu normele și procedurile aplicabile celui de al 11-lea FED, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentele (UE) 2015/322 și (UE) 2018/1877.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

Z. STANJURA

---

(1)  
  JO L 247, 9.9.2006, p. 32.

1

(2)  
  JO L 210, 6.8.2013, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală”, de modificare și abrogare a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului (JO L 209, 14.6.2021, p. 1).

3

(4)  
  JO L 29, 31.1.2020, p. 7.

4

(5)  Regulamentul (UE) 2015/322 al Consiliului din 2 martie 2015 privind punerea în aplicare a celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (JO L 58, 3.3.2015, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2018/1877 al Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind regulamentul financiar aplicabil celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare și de abrogare a Regulamentului (UE) 2015/323 (JO L 307, 3.12.2018, p. 1).

6

---

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/150

---

DECIZIA (PESC) 2022/1224 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 13 iulie 2022

privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38,

având în vedere Acțiunea comună 2008/851/PESC a Consiliului din 10 noiembrie 2008 privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (1), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să ia deciziile relevante privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) (denumit în continuare „comandantul forței UE”). |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să ia deciziile relevante privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) (denumit în continuare „comandantul forței UE”).

| (2) | La 7 iulie 2022, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2022/1179 (2) privind numirea contraamiralului Riccardo MARCHIÓ în calitatea de comandant al forței UE. |
| --- | --- |

(2)

La 7 iulie 2022, COPS a adoptat Decizia (PESC) 2022/1179 (2) privind numirea contraamiralului Riccardo MARCHIÓ în calitatea de comandant al forței UE.

| (3) | La 2 iunie 2022, comandantul operației UE a recomandat numirea căpitanului (Forțele navale) Rui Miguel Marcelo CORREIA în calitatea de nou comandant al forței UE începând cu 4 august 2022. Autoritățile portugheze au indicat că, la numirea sa în funcția de comandant al forței UE, căpitanul (Forțele navale) Rui Miguel Marcelo CORREIA va fi avansat la gradul de contraamiral de flotilă. |
| --- | --- |

(3)

La 2 iunie 2022, comandantul operației UE a recomandat numirea căpitanului (Forțele navale) Rui Miguel Marcelo CORREIA în calitatea de nou comandant al forței UE începând cu 4 august 2022. Autoritățile portugheze au indicat că, la numirea sa în funcția de comandant al forței UE, căpitanul (Forțele navale) Rui Miguel Marcelo CORREIA va fi avansat la gradul de contraamiral de flotilă.

| (4) | La 9 iunie 2022, Comitetul militar al UE a aprobat recomandarea respectivă. |
| --- | --- |

(4)

La 9 iunie 2022, Comitetul militar al UE a aprobat recomandarea respectivă.

| (5) | Prin urmare, Decizia (PESC) 2022/1179 ar trebui să fie abrogată, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Decizia (PESC) 2022/1179 ar trebui să fie abrogată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contraamiralul de flotilă Rui Miguel Marcelo CORREIA este numit în calitatea de comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta), începând cu 4 august 2022.

Articolul 2

Decizia (PESC) 2022/1179 se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 4 august 2022.

Adoptată la Bruxelles, 13 iulie 2022.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

D. PRONK

---

(1)  
  JO L 301, 12.11.2008, p. 33.

1

(2)  Decizia (PESC) 2022/1179 a Comitetului politic și de securitate din 7 iulie 2022 privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) și de abrogare a Deciziei (PESC) 2022/217 (ATALANTA/4/2022) (JO L 183, 8.7.2022, p. 83).

2

---

Rectificări

| 15.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 188/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 188/152

---

Rectificare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/913 al Comisiei din 30 mai 2022 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/1793 privind intensificarea temporară a controalelor oficiale și măsurile de urgență care reglementează intrarea în Uniune a anumitor bunuri din anumite țări terțe, de punere în aplicare a Regulamentelor (UE) 2017/625 și (CE) nr. 178/2002 ale Parlamentului European și ale Consiliului

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 158 din 13 iunie 2022
  )

La pagina 13, în anexă, anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1793, tabel, rubrica 18 se citește astfel:

„...”

La pagina 18, în anexă, anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1793, tabel, rubrica 6 se citește astfel:

„...”

La pagina 19, în anexă, anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1793, tabel, rubrica 10 se citește astfel:

„...”

La pagina 22, în anexă, anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1793, tabel, rubrica 13 se citește astfel:

„...”

La pagina 25, în anexă, anexa II la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1793, tabel, rubrica 19 se citește astfel:

„...”

---