# Úřední věstník L 188/2022

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 188 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6515. července 2022 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 188

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6515. července 2022

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1214 ze dne 9. března 2022, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139, pokud jde o hospodářské činnosti v některých odvětvích energetiky, a nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178, pokud jde o specifické zveřejňování informací v souvislosti s těmito hospodářskými činnostmi (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2022/1215 ze dne 7. července 2022, kterým se stanoví ukončení rybolovu platýse černého ve vodách Norska oblastí 1 a 2 plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie | 46 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1216 ze dne 8. července 2022, kterým se s ohledem na rok 2022 stanoví odchylky od prováděcích nařízení (EU) č. 809/2014, (EU) č. 180/2014, (EU) č. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) č. 615/2014 a (EU) 2015/1368, pokud jde o některé správní kontroly a kontroly na místě v rámci společné zemědělské politiky, a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/725 | 49 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1217 ze dne 14. července 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 185/2013, pokud jde o odpočty z rybolovných kvót přidělených Španělsku na roky 2021, 2022 a 2023 | 62 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1218 ze dne 14. července 2022, kterým se mění některé přílohy prováděcího nařízení (EU) 2021/620, pokud jde o schválení statusu území prostého nákazy některých členských států nebo jejich oblastí pro některé nákazy uvedené na seznamu a schválení eradikačních programů pro některé nákazy uvedené na seznamu (
  1
  ) | 65 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1219 ze dne 14. července 2022, kterým se mění příloha III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235, pokud jde o vzorová osvědčení pro vstup zásilek některých směsných produktů do Unie a pro jejich tranzit přes Unii (
  1
  ) | 75 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1220 ze dne 14. července 2022, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, pokud jde o formát, v němž mají pobočky podniků ze třetích zemí a příslušné orgány předkládat informace uvedené v čl. 41 odst. 3 a 4 uvedené směrnice (
  1
  ) | 98 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1221 ze dne 14. července 2022 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Maroka | 114 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2022/1222 ze dne 12. července 2022 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Shromáždění Lisabonské zvláštní unie | 142 |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2022/1223 ze dne 12. července 2022 o přidělení finančních prostředků uvolněných z projektů v rámci 10. a 11. Evropského rozvojového fondu na financování opatření k řešení krize v oblasti potravinového zabezpečení a hospodářského šoku v afrických, karibských a tichomořských zemích (AKT) v důsledku útočné války Ruska vůči Ukrajině | 147 |
| | * | Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2022/1224 ze dne 13. července 2022 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022) | 150 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1214 ze dne 9. března 2022, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139, pokud jde o hospodářské činnosti v některých odvětvích energetiky, a nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178, pokud jde o specifické zveřejňování informací v souvislosti s těmito hospodářskými činnostmi (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Komise (EU) 2022/1215 ze dne 7. července 2022, kterým se stanoví ukončení rybolovu platýse černého ve vodách Norska oblastí 1 a 2 plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie

46

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1216 ze dne 8. července 2022, kterým se s ohledem na rok 2022 stanoví odchylky od prováděcích nařízení (EU) č. 809/2014, (EU) č. 180/2014, (EU) č. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) č. 615/2014 a (EU) 2015/1368, pokud jde o některé správní kontroly a kontroly na místě v rámci společné zemědělské politiky, a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/725

49

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1217 ze dne 14. července 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 185/2013, pokud jde o odpočty z rybolovných kvót přidělených Španělsku na roky 2021, 2022 a 2023

62

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1218 ze dne 14. července 2022, kterým se mění některé přílohy prováděcího nařízení (EU) 2021/620, pokud jde o schválení statusu území prostého nákazy některých členských států nebo jejich oblastí pro některé nákazy uvedené na seznamu a schválení eradikačních programů pro některé nákazy uvedené na seznamu (
  1
  )

1

65

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1219 ze dne 14. července 2022, kterým se mění příloha III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235, pokud jde o vzorová osvědčení pro vstup zásilek některých směsných produktů do Unie a pro jejich tranzit přes Unii (
  1
  )

1

75

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1220 ze dne 14. července 2022, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, pokud jde o formát, v němž mají pobočky podniků ze třetích zemí a příslušné orgány předkládat informace uvedené v čl. 41 odst. 3 a 4 uvedené směrnice (
  1
  )

1

98

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1221 ze dne 14. července 2022 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Maroka

114

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2022/1222 ze dne 12. července 2022 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Shromáždění Lisabonské zvláštní unie

142

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2022/1223 ze dne 12. července 2022 o přidělení finančních prostředků uvolněných z projektů v rámci 10. a 11. Evropského rozvojového fondu na financování opatření k řešení krize v oblasti potravinového zabezpečení a hospodářského šoku v afrických, karibských a tichomořských zemích (AKT) v důsledku útočné války Ruska vůči Ukrajině

147

*

Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2022/1224 ze dne 13. července 2022 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022)

150

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/913 ze dne 30. května 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1793 o dočasném zintenzivnění úředních kontrol a mimořádných opatření upravujících vstup určitého zboží z určitých třetích zemí do Unie, kterým se provádějí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 a (ES) č. 178/2002 ( Úř. věst. L 158, 13.6.2022 ) | 152 |

Opravy

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/913 ze dne 30. května 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1793 o dočasném zintenzivnění úředních kontrol a mimořádných opatření upravujících vstup určitého zboží z určitých třetích zemí do Unie, kterým se provádějí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 a (ES) č. 178/2002 ( Úř. věst. L 158, 13.6.2022 )

( Úř. věst. L 158, 13.6.2022 )

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2022/1214

ze dne 9. března 2022,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139, pokud jde o hospodářské činnosti v některých odvětvích energetiky, a nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178, pokud jde o specifické zveřejňování informací v souvislosti s těmito hospodářskými činnostmi

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (1), a zejména na čl. 8, odst. 4, čl. 10 odst. 3 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Technická screeningová kritéria stanovená v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 (2) se vztahují na několik hospodářských odvětví a činností, které mají potenciál přispět k cílům Unie v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se změně klimatu. Tato hospodářská odvětví a činnosti byly vybrány z důvodu jejich podílu na celkových emisích skleníkových plynů a jejich prokázaného potenciálu předcházet vzniku emisí skleníkových plynů, snížit tyto emise nebo je odstranit. Kromě toho tato hospodářská odvětví a činnosti mají prokazatelný potenciál umožnit předcházení, snížení a odstranění těchto emisí v jiných hospodářských odvětvích a činnostech nebo zajistit dlouhodobé ukládání těchto emisí v jiných odvětvích a činnostech. |
| --- | --- |

1)

Technická screeningová kritéria stanovená v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 (2) se vztahují na několik hospodářských odvětví a činností, které mají potenciál přispět k cílům Unie v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se změně klimatu. Tato hospodářská odvětví a činnosti byly vybrány z důvodu jejich podílu na celkových emisích skleníkových plynů a jejich prokázaného potenciálu předcházet vzniku emisí skleníkových plynů, snížit tyto emise nebo je odstranit. Kromě toho tato hospodářská odvětví a činnosti mají prokazatelný potenciál umožnit předcházení, snížení a odstranění těchto emisí v jiných hospodářských odvětvích a činnostech nebo zajistit dlouhodobé ukládání těchto emisí v jiných odvětvích a činnostech.

| 2) | Celková spotřeba energie vede ke vzniku přibližně 75 % přímých emisí skleníkových plynů v Unii. Odvětví energetiky proto hraje při dalším snižování emisí skleníkových plynů klíčovou úlohu. Technická screeningová kritéria stanovená v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 se proto vztahují na širokou škálu hospodářských odvětví a činností souvisejících s energetickým dodavatelským řetězcem, od výroby elektřiny nebo tepla z různých zdrojů, přes přenosové a distribuční sítě až po skladování, jakož i tepelná čerpadla a výrobu bioplynu a biopaliv. Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 však neobsahuje technická screeningová kritéria pro hospodářské činnosti v odvětvích fosilního plynu a jaderné energie, a to navzdory jejich potenciálu přispět k dekarbonizaci hospodářství Unie. |
| --- | --- |

2)

Celková spotřeba energie vede ke vzniku přibližně 75 % přímých emisí skleníkových plynů v Unii. Odvětví energetiky proto hraje při dalším snižování emisí skleníkových plynů klíčovou úlohu. Technická screeningová kritéria stanovená v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 se proto vztahují na širokou škálu hospodářských odvětví a činností souvisejících s energetickým dodavatelským řetězcem, od výroby elektřiny nebo tepla z různých zdrojů, přes přenosové a distribuční sítě až po skladování, jakož i tepelná čerpadla a výrobu bioplynu a biopaliv. Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 však neobsahuje technická screeningová kritéria pro hospodářské činnosti v odvětvích fosilního plynu a jaderné energie, a to navzdory jejich potenciálu přispět k dekarbonizaci hospodářství Unie.

| 3) | Jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 21. dubna 2021 („Taxonomie EU, podávání zpráv podniků o udržitelnosti, preference v oblasti udržitelnosti a fiduciární povinnosti: Nasměrování finančních prostředků na Zelenou dohodu pro Evropu“) a ve sdělení Komise ze dne 6. července 2021 („Strategie financování přechodu k udržitelnému hospodářství“), stanovení technických screeningových kritérií pro výrobu energie z fosilních plynů bylo odloženo s ohledem na potřebu dalšího technického posouzení, zejména pokud jde o přechodnou úlohu fosilního plynu při dekarbonizaci hospodářství (3). Stanovení technických screeningových kritérií pro činnosti v oblasti výroby jaderné energie bylo rovněž odloženo do doby, než bude v roce 2020 provedeno důkladné odborné posouzení toho, zda lze jaderný životní cyklus, a zejména jaderný odpad, považovat za slučitelný s požadavkem stanoveným v článku 17 nařízení (EU) 2020/852, podle něhož daná činnost nesmí významně poškozovat jiné environmentální cíle. Po zohlednění těchto posouzení je nutné uznat, že činnosti spojené s výrobou fosilního plynu a jaderné energie mohou přispět k dekarbonizaci hospodářství Unie. |
| --- | --- |

3)

Jak je uvedeno ve sdělení Komise ze dne 21. dubna 2021 („Taxonomie EU, podávání zpráv podniků o udržitelnosti, preference v oblasti udržitelnosti a fiduciární povinnosti: Nasměrování finančních prostředků na Zelenou dohodu pro Evropu“) a ve sdělení Komise ze dne 6. července 2021 („Strategie financování přechodu k udržitelnému hospodářství“), stanovení technických screeningových kritérií pro výrobu energie z fosilních plynů bylo odloženo s ohledem na potřebu dalšího technického posouzení, zejména pokud jde o přechodnou úlohu fosilního plynu při dekarbonizaci hospodářství (3). Stanovení technických screeningových kritérií pro činnosti v oblasti výroby jaderné energie bylo rovněž odloženo do doby, než bude v roce 2020 provedeno důkladné odborné posouzení toho, zda lze jaderný životní cyklus, a zejména jaderný odpad, považovat za slučitelný s požadavkem stanoveným v článku 17 nařízení (EU) 2020/852, podle něhož daná činnost nesmí významně poškozovat jiné environmentální cíle. Po zohlednění těchto posouzení je nutné uznat, že činnosti spojené s výrobou fosilního plynu a jaderné energie mohou přispět k dekarbonizaci hospodářství Unie.

| 4) | V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, který se vztahuje na přechodné hospodářské činnosti, je nutné stanovit technická screeningová kritéria pro výrobu elektřiny, vysoce účinnou kombinovanou výrobu elektřiny a tepla/chladu a výrobu tepla/chladu v systémech účinného dálkového vytápění a chlazení z fosilních plynů, u nichž jsou emise skleníkových plynů z fosilních plynů pod příslušnou prahovou hodnotou. Kromě toho je nutné stanovit technická screeningová kritéria pro využívání fosilního plynu při výrobě elektřiny, vysoce účinné kombinované výrobě elektřiny a tepla/chladu a výrobě tepla/chladu v účinných systémech dálkového vytápění a chlazení, pokud tato výroba elektřiny, vysoce účinná kombinovaná výroba elektřiny a tepla/chladu a výroba tepla/chladu v účinných systémech dálkového vytápění a chlazení dosud nesplňují tuto příslušnou prahovou hodnotu, neboť kromě využívání klimaticky neutrální energie a více investic do již existujících nízkouhlíkových hospodářských činností a odvětví, transformace vyžaduje podstatné snížení emisí skleníkových plynů v jiných hospodářských činnostech a odvětvích, pro něž neexistují technologicky a ekonomicky proveditelné alternativy s nízkými emisemi uhlíku. Všechny tyto hospodářské činnosti by měly být kvalifikovány jako přechodné podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 vzhledem k tomu, že technologicky a ekonomicky proveditelné nízkouhlíkové alternativy nemusí být dosud komerčně dostupné v dostatečném rozsahu na to, aby trvale a spolehlivě pokryly poptávku po energii. Zejména v případě výroby elektřiny je vhodné stanovit alternativní přístup k přímému omezení emisí skleníkových plynů. Podle tohoto alternativního přístupu, který by měl přinést podobné výsledky během období dvaceti let, mohou zařízení těchto výsledků dosáhnout omezením počtu hodin provozu nebo posunutím přechodu na obnovitelné nebo nízkouhlíkové plyny na dřívější datum. Technická screeningová kritéria by měla usnadnit rychlejší postupné ukončování používání zdrojů energie s vyššími emisemi, včetně pevných fosilních paliv. Aby byly navíc splněny požadavky stanovené v čl. 10 odst. 2 prvním pododstavci písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2020/852, měla by technická screeningová kritéria pro využívání fosilního plynu rovněž zajistit, aby byly k dispozici spolehlivé důkazy prokazující, že tutéž energetickou kapacitu nelze vyrobit z obnovitelných zdrojů a že pro každé zařízení budou v souladu s nejlepší výkonností v odvětví zavedeny účinné plány na úplný přechod na obnovitelné zdroje nebo plyny s nízkými emisemi uhlíku, a to do určitého data. A konečně, technická screeningová kritéria by měla stanovit časově omezené uznání přínosu těchto činností k dekarbonizaci. |
| --- | --- |

4)

V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, který se vztahuje na přechodné hospodářské činnosti, je nutné stanovit technická screeningová kritéria pro výrobu elektřiny, vysoce účinnou kombinovanou výrobu elektřiny a tepla/chladu a výrobu tepla/chladu v systémech účinného dálkového vytápění a chlazení z fosilních plynů, u nichž jsou emise skleníkových plynů z fosilních plynů pod příslušnou prahovou hodnotou. Kromě toho je nutné stanovit technická screeningová kritéria pro využívání fosilního plynu při výrobě elektřiny, vysoce účinné kombinované výrobě elektřiny a tepla/chladu a výrobě tepla/chladu v účinných systémech dálkového vytápění a chlazení, pokud tato výroba elektřiny, vysoce účinná kombinovaná výroba elektřiny a tepla/chladu a výroba tepla/chladu v účinných systémech dálkového vytápění a chlazení dosud nesplňují tuto příslušnou prahovou hodnotu, neboť kromě využívání klimaticky neutrální energie a více investic do již existujících nízkouhlíkových hospodářských činností a odvětví, transformace vyžaduje podstatné snížení emisí skleníkových plynů v jiných hospodářských činnostech a odvětvích, pro něž neexistují technologicky a ekonomicky proveditelné alternativy s nízkými emisemi uhlíku. Všechny tyto hospodářské činnosti by měly být kvalifikovány jako přechodné podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 vzhledem k tomu, že technologicky a ekonomicky proveditelné nízkouhlíkové alternativy nemusí být dosud komerčně dostupné v dostatečném rozsahu na to, aby trvale a spolehlivě pokryly poptávku po energii. Zejména v případě výroby elektřiny je vhodné stanovit alternativní přístup k přímému omezení emisí skleníkových plynů. Podle tohoto alternativního přístupu, který by měl přinést podobné výsledky během období dvaceti let, mohou zařízení těchto výsledků dosáhnout omezením počtu hodin provozu nebo posunutím přechodu na obnovitelné nebo nízkouhlíkové plyny na dřívější datum. Technická screeningová kritéria by měla usnadnit rychlejší postupné ukončování používání zdrojů energie s vyššími emisemi, včetně pevných fosilních paliv. Aby byly navíc splněny požadavky stanovené v čl. 10 odst. 2 prvním pododstavci písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2020/852, měla by technická screeningová kritéria pro využívání fosilního plynu rovněž zajistit, aby byly k dispozici spolehlivé důkazy prokazující, že tutéž energetickou kapacitu nelze vyrobit z obnovitelných zdrojů a že pro každé zařízení budou v souladu s nejlepší výkonností v odvětví zavedeny účinné plány na úplný přechod na obnovitelné zdroje nebo plyny s nízkými emisemi uhlíku, a to do určitého data. A konečně, technická screeningová kritéria by měla stanovit časově omezené uznání přínosu těchto činností k dekarbonizaci.

| 5) | Obnovitelné zdroje energie budou hrát zásadní úlohu při plnění cílů Unie v oblasti klimatu a životního prostředí. V této souvislosti je třeba zvýšit investice do obnovitelných zdrojů energie, aby byly uspokojeny potřeby většího množství energie z obnovitelných zdrojů a čisté energie na trhu s energií v Unii. |
| --- | --- |

5)

Obnovitelné zdroje energie budou hrát zásadní úlohu při plnění cílů Unie v oblasti klimatu a životního prostředí. V této souvislosti je třeba zvýšit investice do obnovitelných zdrojů energie, aby byly uspokojeny potřeby většího množství energie z obnovitelných zdrojů a čisté energie na trhu s energií v Unii.

| 6) | Činnosti související s jadernou energií jsou nízkouhlíkové činnosti, nepředstavují energii z obnovitelných zdrojů ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (4) a čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2020/852 a nespadají do jiných kategorií hospodářských činností uvedených v písmenech b) až i) uvedeného ustanovení. Tyto hospodářské činnosti související s jadernou energií by měly být kvalifikovány podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud v dostatečném rozsahu neexistuje technologicky a ekonomicky dostupná nízkouhlíková alternativa, která by trvale a spolehlivě pokryla poptávku po energii. V závěrečné zprávě technické skupiny odborníků pro udržitelné finance z března 2020 (5) bylo navíc uvedeno, že „výroba jaderné energie má téměř nulové emise skleníkových plynů ve fázi výroby energie“ a „důkazy o možném podstatném přínosu jaderné energie k cílům zmírňování změny klimatu jsou rozsáhlé a jasné“. Kromě toho řada plánů členských států zahrnuje jadernou energii spolu s obnovitelnou energií mezi zdroje energie, které mají být využity ke splnění cílů v oblasti klimatu, včetně cíle dekarbonizace do roku 2050 stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (6). A konečně jaderná energie tím, že zajišťuje stabilní základní dodávky energie, usnadňuje zavádění nestálých obnovitelných zdrojů a nebrání jejich rozvoji, jak požaduje čl. 10 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2020/852. Činnosti související s jadernou energií by proto měly být považovány za činnosti v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852. |
| --- | --- |

6)

Činnosti související s jadernou energií jsou nízkouhlíkové činnosti, nepředstavují energii z obnovitelných zdrojů ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (4) a čl. 10 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2020/852 a nespadají do jiných kategorií hospodářských činností uvedených v písmenech b) až i) uvedeného ustanovení. Tyto hospodářské činnosti související s jadernou energií by měly být kvalifikovány podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud v dostatečném rozsahu neexistuje technologicky a ekonomicky dostupná nízkouhlíková alternativa, která by trvale a spolehlivě pokryla poptávku po energii. V závěrečné zprávě technické skupiny odborníků pro udržitelné finance z března 2020 (5) bylo navíc uvedeno, že „výroba jaderné energie má téměř nulové emise skleníkových plynů ve fázi výroby energie“ a „důkazy o možném podstatném přínosu jaderné energie k cílům zmírňování změny klimatu jsou rozsáhlé a jasné“. Kromě toho řada plánů členských států zahrnuje jadernou energii spolu s obnovitelnou energií mezi zdroje energie, které mají být využity ke splnění cílů v oblasti klimatu, včetně cíle dekarbonizace do roku 2050 stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (6). A konečně jaderná energie tím, že zajišťuje stabilní základní dodávky energie, usnadňuje zavádění nestálých obnovitelných zdrojů a nebrání jejich rozvoji, jak požaduje čl. 10 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2020/852. Činnosti související s jadernou energií by proto měly být považovány za činnosti v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852.

| 7) | Vědecký přezkum provedený odborníky (7) dospěl k závěru, že technická screeningová kritéria pro hospodářské činnosti související s jadernou energií by měla zajistit, aby nedošlo k významnému poškození jiných environmentálních cílů v důsledku možných rizik vyplývajících z dlouhodobého skladování a konečného uložení jaderného odpadu. Tato technická screeningová kritéria by proto měla odrážet nejvyšší standardy jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a nakládání s radioaktivním odpadem na základě požadavků stanovených ve Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) a v právních předpisech přijatých podle uvedené smlouvy, a zejména ve směrnici Rady 2009/71/Euratom (8). Uvedená směrnice obsahuje cíl vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, který zahrnuje všechny fáze životního cyklu každého jaderného zařízení, včetně umístění, projektování, výstavby, uvedení do provozu, provozu a vyřazování těchto zařízení z provozu. Uvedená směrnice zejména vyzývá k významnému zvýšení bezpečnosti při navrhování nových reaktorů, včetně tzv. reaktorů generace III+, u nichž by měly být použity nejmodernější znalosti a technologie, se zohledněním nejnovějších mezinárodních bezpečnostních požadavků. Tyto požadavky zajišťují účinné provádění cíle jaderné bezpečnosti, včetně uplatňování zásady hloubkové ochrany a účinné kultury bezpečnosti. Tyto požadavky zajišťují, aby byl minimalizován dopad extrémních nebezpečí způsobených člověkem a přírodních nebezpečí, včetně zemětřesení a povodní, a aby se zabránilo nehodám, nestandardnímu provozu a selhání nebo ztrátě kontrolních systémů, mimo jiné prostřednictvím ochranných konstrukcí nebo záložních systémů chlazení a dodávek elektřiny. |
| --- | --- |

7)

Vědecký přezkum provedený odborníky (7) dospěl k závěru, že technická screeningová kritéria pro hospodářské činnosti související s jadernou energií by měla zajistit, aby nedošlo k významnému poškození jiných environmentálních cílů v důsledku možných rizik vyplývajících z dlouhodobého skladování a konečného uložení jaderného odpadu. Tato technická screeningová kritéria by proto měla odrážet nejvyšší standardy jaderné bezpečnosti, radiační ochrany a nakládání s radioaktivním odpadem na základě požadavků stanovených ve Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) a v právních předpisech přijatých podle uvedené smlouvy, a zejména ve směrnici Rady 2009/71/Euratom (8). Uvedená směrnice obsahuje cíl vysoké úrovně jaderné bezpečnosti, který zahrnuje všechny fáze životního cyklu každého jaderného zařízení, včetně umístění, projektování, výstavby, uvedení do provozu, provozu a vyřazování těchto zařízení z provozu. Uvedená směrnice zejména vyzývá k významnému zvýšení bezpečnosti při navrhování nových reaktorů, včetně tzv. reaktorů generace III+, u nichž by měly být použity nejmodernější znalosti a technologie, se zohledněním nejnovějších mezinárodních bezpečnostních požadavků. Tyto požadavky zajišťují účinné provádění cíle jaderné bezpečnosti, včetně uplatňování zásady hloubkové ochrany a účinné kultury bezpečnosti. Tyto požadavky zajišťují, aby byl minimalizován dopad extrémních nebezpečí způsobených člověkem a přírodních nebezpečí, včetně zemětřesení a povodní, a aby se zabránilo nehodám, nestandardnímu provozu a selhání nebo ztrátě kontrolních systémů, mimo jiné prostřednictvím ochranných konstrukcí nebo záložních systémů chlazení a dodávek elektřiny.

| 8) | Pro jaderné elektrárny začalo být na trhu dostupné palivo odolné vůči nehodám, které poskytuje dodatečnou ochranu před nehodami způsobenými strukturálním poškozením paliva nebo částí reaktoru. Aby se zohlednil tento nový technologický vývoj, mělo by být používání tohoto druhu paliva stanoveno jako požadavek v technických screeningových kritériích, a to s ohledem na udělování licencí na toto palivo v rámci Unie. |
| --- | --- |

8)

Pro jaderné elektrárny začalo být na trhu dostupné palivo odolné vůči nehodám, které poskytuje dodatečnou ochranu před nehodami způsobenými strukturálním poškozením paliva nebo částí reaktoru. Aby se zohlednil tento nový technologický vývoj, mělo by být používání tohoto druhu paliva stanoveno jako požadavek v technických screeningových kritériích, a to s ohledem na udělování licencí na toto palivo v rámci Unie.

| 9) | Po celém světě pokračuje úsilí v oblasti výzkumu a vývoje s cílem vyvinout nové technologie jaderných reaktorů, které využívají mimo jiné uzavřené palivové cykly nebo koncepce množení paliva a které minimalizují produkci vysoce radioaktivního odpadu (tzv. reaktory „Generace IV“). Ačkoli tyto reaktory IV. generace ještě nejsou životaschopné z obchodního hlediska, měla by být pro tyto reaktory stanovena technická screeningová kritéria s ohledem na jejich možný přínos k cíli dekarbonizace a minimalizace radioaktivního odpadu. |
| --- | --- |

9)

Po celém světě pokračuje úsilí v oblasti výzkumu a vývoje s cílem vyvinout nové technologie jaderných reaktorů, které využívají mimo jiné uzavřené palivové cykly nebo koncepce množení paliva a které minimalizují produkci vysoce radioaktivního odpadu (tzv. reaktory „Generace IV“). Ačkoli tyto reaktory IV. generace ještě nejsou životaschopné z obchodního hlediska, měla by být pro tyto reaktory stanovena technická screeningová kritéria s ohledem na jejich možný přínos k cíli dekarbonizace a minimalizace radioaktivního odpadu.

| 10) | V řadě členských států je jaderná energie součástí budoucích zdrojů energie v rámci jejich úsilí o dekarbonizaci. Scénáře posuzované Komisí vedou k dekarbonizovanému energetickému systému založenému do značné míry na obnovitelných zdrojích energie a na jaderné energii se stabilní instalovanou kapacitou ve srovnání se současnou úrovní. Vzhledem k tomu, že jaderná zařízení, která jsou v současné době využívána, stárnou, je třeba zlepšit jejich bezpečnost s cílem prodloužit provozní životnost, což je nutné i u nově budovaných jaderných zařízení, která nahrazují zastaralá zařízení. Jedná se o nepřetržitý proces, který by měl zajistit dostupnost nezbytné kapacity pro dekarbonizaci energetického systému do roku 2050 a podle potřeby i po tomto datu. V souladu s tím budou v období do roku 2050 a v dalších letech zapotřebí značné investice do jaderné energie. Je nezbytné zajistit, aby nové jaderné elektrárny využívaly nejpokročilejší řešení vyplývající z technologického pokroku. Technická screeningová kritéria pro tyto nové jaderné elektrárny by proto měla stanovit pravidelné přezkumy každého investičního projektu a technické parametry, které odpovídají nejlepší dostupné technologii s ohledem na výsledky trvalého úsilí v oblasti výzkumu a vývoje a na neustálé zdokonalování technologií. Měly by být stanoveny konkrétní termíny s cílem zajistit postupné zavádění nových technologií slučitelných s udržitelnou dekarbonizací, jakmile budou k dispozici. |
| --- | --- |

10)

V řadě členských států je jaderná energie součástí budoucích zdrojů energie v rámci jejich úsilí o dekarbonizaci. Scénáře posuzované Komisí vedou k dekarbonizovanému energetickému systému založenému do značné míry na obnovitelných zdrojích energie a na jaderné energii se stabilní instalovanou kapacitou ve srovnání se současnou úrovní. Vzhledem k tomu, že jaderná zařízení, která jsou v současné době využívána, stárnou, je třeba zlepšit jejich bezpečnost s cílem prodloužit provozní životnost, což je nutné i u nově budovaných jaderných zařízení, která nahrazují zastaralá zařízení. Jedná se o nepřetržitý proces, který by měl zajistit dostupnost nezbytné kapacity pro dekarbonizaci energetického systému do roku 2050 a podle potřeby i po tomto datu. V souladu s tím budou v období do roku 2050 a v dalších letech zapotřebí značné investice do jaderné energie. Je nezbytné zajistit, aby nové jaderné elektrárny využívaly nejpokročilejší řešení vyplývající z technologického pokroku. Technická screeningová kritéria pro tyto nové jaderné elektrárny by proto měla stanovit pravidelné přezkumy každého investičního projektu a technické parametry, které odpovídají nejlepší dostupné technologii s ohledem na výsledky trvalého úsilí v oblasti výzkumu a vývoje a na neustálé zdokonalování technologií. Měly by být stanoveny konkrétní termíny s cílem zajistit postupné zavádění nových technologií slučitelných s udržitelnou dekarbonizací, jakmile budou k dispozici.

| 11) | Příloha II Smlouvy o Euratomu a nařízení Rady (Euratom) č. 2587/1999 (9) stanoví prahové hodnoty a další požadavky pro oznamování investic do jaderné energie Komisi. Aby se za účelem dosažení cílů taxonomie zajistilo co největší zohlednění zásad a požadavků právních předpisů Euratomu, včetně cíle jaderné bezpečnosti, měly by tyto investice podléhat stanovisku Komise bez ohledu na to, zda příloha II Smlouvy o Euratomu a nařízení (Euratom) č. 2587/1999 vyžaduje jejich oznámení. Ze stejného důvodu by měly být uspokojivě vyřešeny všechny otázky týkající se uplatňování čl. 10 odst. 2 a článku 17 nařízení (EU) 2020/852 a technických screeningových kritérií stanovených Komisí v jejím stanovisku. |
| --- | --- |

11)

Příloha II Smlouvy o Euratomu a nařízení Rady (Euratom) č. 2587/1999 (9) stanoví prahové hodnoty a další požadavky pro oznamování investic do jaderné energie Komisi. Aby se za účelem dosažení cílů taxonomie zajistilo co největší zohlednění zásad a požadavků právních předpisů Euratomu, včetně cíle jaderné bezpečnosti, měly by tyto investice podléhat stanovisku Komise bez ohledu na to, zda příloha II Smlouvy o Euratomu a nařízení (Euratom) č. 2587/1999 vyžaduje jejich oznámení. Ze stejného důvodu by měly být uspokojivě vyřešeny všechny otázky týkající se uplatňování čl. 10 odst. 2 a článku 17 nařízení (EU) 2020/852 a technických screeningových kritérií stanovených Komisí v jejím stanovisku.

| 12) | Vzhledem k dlouhé realizační době investic do nových kapacit na výrobu jaderné energie může prodloužení doby provozu vybraných stávajících jaderných zařízení podpořit dekarbonizaci energetického systému v krátkodobém až střednědobém horizontu. Technická screeningová kritéria pro tato rozšíření by však měla vyžadovat úpravy a zvýšení bezpečnosti, aby se zajistilo, že tato jaderná zařízení splňují nejvyšší dosažitelné bezpečnostní normy a všechny bezpečnostní cíle stanovené v právních předpisech přijatých podle Smlouvy o Euratomu. |
| --- | --- |

12)

Vzhledem k dlouhé realizační době investic do nových kapacit na výrobu jaderné energie může prodloužení doby provozu vybraných stávajících jaderných zařízení podpořit dekarbonizaci energetického systému v krátkodobém až střednědobém horizontu. Technická screeningová kritéria pro tato rozšíření by však měla vyžadovat úpravy a zvýšení bezpečnosti, aby se zajistilo, že tato jaderná zařízení splňují nejvyšší dosažitelné bezpečnostní normy a všechny bezpečnostní cíle stanovené v právních předpisech přijatých podle Smlouvy o Euratomu.

| 13) | S ohledem na očekávaný technologický a vědecký vývoj by investice do výstavby a bezpečného provozu nových jaderných zařízení, která využívající nejlepší dostupné technologie a jsou schválena příslušnými orgány členských států do patřičného termínu v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy, měly podléhat technickým screeningovým kritériím a lhůtám, které podpoří vývoj a budoucí využití reaktorů IV. generace s uzavřeným palivovým cyklem nebo množením paliva, jakmile budou komerčně dostupné. Tyto lhůty by měly být odpovídajícím způsobem přezkoumány s ohledem na pokrok ve vývoji těchto technologií. |
| --- | --- |

13)

S ohledem na očekávaný technologický a vědecký vývoj by investice do výstavby a bezpečného provozu nových jaderných zařízení, která využívající nejlepší dostupné technologie a jsou schválena příslušnými orgány členských států do patřičného termínu v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy, měly podléhat technickým screeningovým kritériím a lhůtám, které podpoří vývoj a budoucí využití reaktorů IV. generace s uzavřeným palivovým cyklem nebo množením paliva, jakmile budou komerčně dostupné. Tyto lhůty by měly být odpovídajícím způsobem přezkoumány s ohledem na pokrok ve vývoji těchto technologií.

| 14) | Technická screeningová kritéria související s cíli v oblasti zmírňování změny klimatu nebo přizpůsobování se změně klimatu by měla zajistit, aby hospodářské činnosti významně nepoškozovaly žádný z ostatních environmentálních cílů. Konkrétně v případě hospodářských činností souvisejících s jadernou energií je nezbytné zajistit, aby dlouhodobé odstraňování odpadu nezpůsobovalo významné a dlouhodobé škody na životním prostředí, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 1 písm. d) bodě iii) nařízení (EU) 2020/852. Je proto vhodné v technických screeningových kritériích stanovit zvláštní požadavky na fond pro nakládání s radioaktivním odpadem a fond pro vyřazování jaderných zařízení z provozu, které lze kombinovat, v souladu se zásadou, že původci odpadu by měli nést odpovědnost za náklady spojené s nakládáním s ním, a požadovat funkční zařízení pro konečné ukládání veškerého radioaktivního odpadu, což by mělo zabránit vývozu radioaktivního odpadu k uložení do třetích zemí. V několika členských státech se nízko a středně radioaktivní odpad v současné době ukládá v zařízeních pro ukládání v blízkosti povrchu a během desetiletí provozu těchto zařízení pro ukládání odpadu v blízkosti povrchu byly nashromážděny značné zkušenosti a know-how v oblasti nakládání s odpady. V případě vysoce radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva představuje hloubkové geologické ukládání nejmodernější řešení, které je v odborné komunitě celosvětově obecně přijímáno jako nejbezpečnější a nejudržitelnější možnost pro konečnou fázi nakládání s vysoce radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem považovaným za odpad. Členské státy, jimž zůstává odpovědnost za své politiky týkající se nakládání s vyhořelým palivem a nízko, středně nebo vysoce radioaktivním odpadem, by měly do svých vnitrostátních politik zahrnout plánování a provádění možností ukládání, zejména v rámci vnitrostátních programů pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, které se týkají všech druhů vyhořelého paliva a radioaktivního odpadu a všech fází nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem od jeho vzniku až po uložení. Obsah národních programů je upřesněn ve směrnici Rady 2011/70/Euratom (10) a zahrnuje klíčové ukazatele výkonnosti pro transparentní sledování pokroku. Členské státy musí Komisi pravidelně podávat zprávy o pokroku při provádění národních programů. Zprávy členských států od roku 2021 ukazují, že při realizaci prvních hlubinných geologických úložišť na území Unie bylo dosaženo významného pokroku. Pro vývoj a provoz těchto zařízení jsou pro členské státy do roku 2050 k dispozici realistická řešení. Zahrnutí odpovídajícího požadavku do technických screeningových kritérií proto zajišťuje, že nedojde k významným škodám na životním prostředí. |
| --- | --- |

14)

Technická screeningová kritéria související s cíli v oblasti zmírňování změny klimatu nebo přizpůsobování se změně klimatu by měla zajistit, aby hospodářské činnosti významně nepoškozovaly žádný z ostatních environmentálních cílů. Konkrétně v případě hospodářských činností souvisejících s jadernou energií je nezbytné zajistit, aby dlouhodobé odstraňování odpadu nezpůsobovalo významné a dlouhodobé škody na životním prostředí, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 1 písm. d) bodě iii) nařízení (EU) 2020/852. Je proto vhodné v technických screeningových kritériích stanovit zvláštní požadavky na fond pro nakládání s radioaktivním odpadem a fond pro vyřazování jaderných zařízení z provozu, které lze kombinovat, v souladu se zásadou, že původci odpadu by měli nést odpovědnost za náklady spojené s nakládáním s ním, a požadovat funkční zařízení pro konečné ukládání veškerého radioaktivního odpadu, což by mělo zabránit vývozu radioaktivního odpadu k uložení do třetích zemí. V několika členských státech se nízko a středně radioaktivní odpad v současné době ukládá v zařízeních pro ukládání v blízkosti povrchu a během desetiletí provozu těchto zařízení pro ukládání odpadu v blízkosti povrchu byly nashromážděny značné zkušenosti a know-how v oblasti nakládání s odpady. V případě vysoce radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva představuje hloubkové geologické ukládání nejmodernější řešení, které je v odborné komunitě celosvětově obecně přijímáno jako nejbezpečnější a nejudržitelnější možnost pro konečnou fázi nakládání s vysoce radioaktivním odpadem a vyhořelým palivem považovaným za odpad. Členské státy, jimž zůstává odpovědnost za své politiky týkající se nakládání s vyhořelým palivem a nízko, středně nebo vysoce radioaktivním odpadem, by měly do svých vnitrostátních politik zahrnout plánování a provádění možností ukládání, zejména v rámci vnitrostátních programů pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, které se týkají všech druhů vyhořelého paliva a radioaktivního odpadu a všech fází nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem od jeho vzniku až po uložení. Obsah národních programů je upřesněn ve směrnici Rady 2011/70/Euratom (10) a zahrnuje klíčové ukazatele výkonnosti pro transparentní sledování pokroku. Členské státy musí Komisi pravidelně podávat zprávy o pokroku při provádění národních programů. Zprávy členských států od roku 2021 ukazují, že při realizaci prvních hlubinných geologických úložišť na území Unie bylo dosaženo významného pokroku. Pro vývoj a provoz těchto zařízení jsou pro členské státy do roku 2050 k dispozici realistická řešení. Zahrnutí odpovídajícího požadavku do technických screeningových kritérií proto zajišťuje, že nedojde k významným škodám na životním prostředí.

| 15) | Je nezbytné, aby nefinanční a finanční podniky poskytovaly investorům vysokou míru transparentnosti, pokud jde o jejich investice do činností v oblasti výroby fosilního plynu a jaderné energie, pro něž by měla být stanovena technická screeningová kritéria. K zajištění této transparentnosti by měly být stanoveny zvláštní požadavky na zveřejňování informací pro nefinanční a finanční podniky. Aby byla zajištěna srovnatelnost informací poskytovaných investorům, měly by být tyto informace prezentovány ve formě šablony, která jasně uvede podíl činností v oblasti fosilního plynu a jaderné energie ve jmenovateli a případně klíčové ukazatele výkonnosti těchto podniků v čitateli. S cílem zajistit vysokou míru transparentnosti pro investory do finančních produktů uvedených v článcích 5 a 6 nařízení (EU) 2020/852, pokud jde o expozice vůči činnostem v oblastech fosilního plynu a jaderné energie, pro něž jsou stanovena technická screeningová kritéria, Komise změní, nebo případně navrhne změnit, rámec pro zveřejňování informací týkající se těchto finančních produktů, aby byla zajištěna plná transparentnost po celou dobu životnosti těchto finančních produktů. S cílem zajistit, že koncoví investoři tyto informace přesně zjistí, zváží Komise změnu požadavků na finanční a pojišťovací poradenství poskytované distributory. |
| --- | --- |

15)

Je nezbytné, aby nefinanční a finanční podniky poskytovaly investorům vysokou míru transparentnosti, pokud jde o jejich investice do činností v oblasti výroby fosilního plynu a jaderné energie, pro něž by měla být stanovena technická screeningová kritéria. K zajištění této transparentnosti by měly být stanoveny zvláštní požadavky na zveřejňování informací pro nefinanční a finanční podniky. Aby byla zajištěna srovnatelnost informací poskytovaných investorům, měly by být tyto informace prezentovány ve formě šablony, která jasně uvede podíl činností v oblasti fosilního plynu a jaderné energie ve jmenovateli a případně klíčové ukazatele výkonnosti těchto podniků v čitateli. S cílem zajistit vysokou míru transparentnosti pro investory do finančních produktů uvedených v článcích 5 a 6 nařízení (EU) 2020/852, pokud jde o expozice vůči činnostem v oblastech fosilního plynu a jaderné energie, pro něž jsou stanovena technická screeningová kritéria, Komise změní, nebo případně navrhne změnit, rámec pro zveřejňování informací týkající se těchto finančních produktů, aby byla zajištěna plná transparentnost po celou dobu životnosti těchto finančních produktů. S cílem zajistit, že koncoví investoři tyto informace přesně zjistí, zváží Komise změnu požadavků na finanční a pojišťovací poradenství poskytované distributory.

| 16) | Aby se zvýšila důvěra investorů, mělo by být dodržování technických screeningových kritérií týkajících se činností v oblasti fosilního plynu ověřeno nezávislou třetí stranou. V zájmu zajištění nestranného a důkladného ověření dodržování by tato nezávislá třetí strana měla mít zdroje a odborné znalosti k provádění tohoto ověření, měla by být nezávislá, aby se vyhnula jakémukoli střetu zájmů s vlastníkem nebo investorem, a neměla by být zapojena do rozvoje ani provozování těchto činností v oblasti fosilních plynů. Kromě ověřovacího mechanismu se na finanční a nefinanční podniky mohou vztahovat zvláštní požadavky na ověřování stanovené v jiných právních předpisech Unie o udržitelném financování, které se týkají dodržování technických screeningových kritérií. V souladu s čl. 26 odst. 1 písm. c) nařízení 2020/852 by Komise měla provést přezkum ustanovení, která jsou nezbytná pro zavedení mechanismů ověřování plnění kritérií stanovených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

16)

Aby se zvýšila důvěra investorů, mělo by být dodržování technických screeningových kritérií týkajících se činností v oblasti fosilního plynu ověřeno nezávislou třetí stranou. V zájmu zajištění nestranného a důkladného ověření dodržování by tato nezávislá třetí strana měla mít zdroje a odborné znalosti k provádění tohoto ověření, měla by být nezávislá, aby se vyhnula jakémukoli střetu zájmů s vlastníkem nebo investorem, a neměla by být zapojena do rozvoje ani provozování těchto činností v oblasti fosilních plynů. Kromě ověřovacího mechanismu se na finanční a nefinanční podniky mohou vztahovat zvláštní požadavky na ověřování stanovené v jiných právních předpisech Unie o udržitelném financování, které se týkají dodržování technických screeningových kritérií. V souladu s čl. 26 odst. 1 písm. c) nařízení 2020/852 by Komise měla provést přezkum ustanovení, která jsou nezbytná pro zavedení mechanismů ověřování plnění kritérií stanovených v tomto nařízení.

| 17) | Odvětví fosilního plynu a jaderné energie se vyznačují rychlým technologickým rozvojem. Je proto nezbytné pravidelně provádět přezkum technických screeningových kritérií, která se vztahují na činnosti v oblasti výroby energie v uvedených odvětvích, jak požaduje čl. 19 odst. 5 nařízení (EU) 2020/852. Kromě toho by se na základě podmínek stanovených v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 měl tento přezkum týkat vhodnosti časových období stanovených v technických screeningových kritériích. |
| --- | --- |

17)

Odvětví fosilního plynu a jaderné energie se vyznačují rychlým technologickým rozvojem. Je proto nezbytné pravidelně provádět přezkum technických screeningových kritérií, která se vztahují na činnosti v oblasti výroby energie v uvedených odvětvích, jak požaduje čl. 19 odst. 5 nařízení (EU) 2020/852. Kromě toho by se na základě podmínek stanovených v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 měl tento přezkum týkat vhodnosti časových období stanovených v technických screeningových kritériích.

| 18) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178 (11) by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178 nenařizují žádné investice, ale mají za přísných podmínek pomoci finančním trhům a investorům určit relevantní činnosti související s plynem a jadernou energií, které jsou nezbytné pro transformaci energetických systémů členských států směrem ke klimatické neutralitě v souladu s cíli a závazky Unie v oblasti klimatu. |
| --- | --- |

18)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178 (11) by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178 nenařizují žádné investice, ale mají za přísných podmínek pomoci finančním trhům a investorům určit relevantní činnosti související s plynem a jadernou energií, které jsou nezbytné pro transformaci energetických systémů členských států směrem ke klimatické neutralitě v souladu s cíli a závazky Unie v oblasti klimatu.

| 19) | Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178 stanovené v tomto nařízení v přenesené pravomoci spolu úzce souvisejí. V zájmu zajištění soudržnosti mezi těmito ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, aby se usnadnil komplexní pohled na právní rámec pro zúčastněné strany a usnadnilo uplatňování nařízení (EU) 2020/852, je nezbytné zahrnout tato ustanovení do jediného nařízení. |
| --- | --- |

19)

Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178 stanovené v tomto nařízení v přenesené pravomoci spolu úzce souvisejí. V zájmu zajištění soudržnosti mezi těmito ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, aby se usnadnil komplexní pohled na právní rámec pro zúčastněné strany a usnadnilo uplatňování nařízení (EU) 2020/852, je nezbytné zahrnout tato ustanovení do jediného nařízení.

| 20) | Je nutné poskytnout nefinančním a finančním podnikům dostatek času na posouzení, zda jejich hospodářské činnosti související s fosilním plynem a jadernou energií splňují technická screeningová kritéria stanovená v tomto nařízení, a na podávání zpráv na základě tohoto posouzení v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178. Datum použitelnosti tohoto nařízení by proto mělo být odloženo na 1. ledna 2023, |
| --- | --- |

20)

Je nutné poskytnout nefinančním a finančním podnikům dostatek času na posouzení, zda jejich hospodářské činnosti související s fosilním plynem a jadernou energií splňují technická screeningová kritéria stanovená v tomto nařízení, a na podávání zpráv na základě tohoto posouzení v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178. Datum použitelnosti tohoto nařízení by proto mělo být odloženo na 1. ledna 2023,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 se mění takto:

| 1) | Vkládá se nový článek 2a, který zní:

  „Článek 2a
  Přezkum
  Při provádění přezkumu uvedeného v čl. 19 odst. 5 nařízení (EU) 2020/852 Komise rovněž přezkoumá a posoudí nutnost změnit termíny uvedené v příloze I oddíle 4.27, oddíle 4.28, oddíle 4.29 bodě 1 písm. b), oddíle 4.30 bodě 1 písm. b) a oddíle 4.31 bodě 1 písm. b).
  Přezkum termínu uvedeného v příloze I oddílech 4.27 a 4.28 bodě 2 zohlední technický pokrok v oblasti uvádění paliv odolných vůči nehodám na trh v Unii a celém světě.“ |
| --- | --- |

1)

Vkládá se nový článek 2a, který zní:

„Článek 2a

Přezkum

Při provádění přezkumu uvedeného v čl. 19 odst. 5 nařízení (EU) 2020/852 Komise rovněž přezkoumá a posoudí nutnost změnit termíny uvedené v příloze I oddíle 4.27, oddíle 4.28, oddíle 4.29 bodě 1 písm. b), oddíle 4.30 bodě 1 písm. b) a oddíle 4.31 bodě 1 písm. b).

Přezkum termínu uvedeného v příloze I oddílech 4.27 a 4.28 bodě 2 zohlední technický pokrok v oblasti uvádění paliv odolných vůči nehodám na trh v Unii a celém světě.“

| 2) | Příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Příloha I se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

| 3) | Příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení. |
| --- | --- |

3)

Příloha II se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 2

Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178 se mění takto:

| 1) | V článku 8 se doplňují nové odstavce 6, 7 a 8, které znějí:

  „6.   Nefinanční podniky a finanční podniky zveřejní výši a podíl:






  a) | hospodářských činností v souladu s taxonomií podle oddílů 4.26, 4.27 a 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 ve jmenovateli a čitateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti; |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 8 se doplňují nové odstavce 6, 7 a 8, které znějí:

„6.   Nefinanční podniky a finanční podniky zveřejní výši a podíl:

a)

hospodářských činností v souladu s taxonomií podle oddílů 4.26, 4.27 a 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 ve jmenovateli a čitateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti;

| b) | hospodářských činností, které jsou pro taxonomii způsobilé, avšak nejsou s ní v souladu, podle oddílů 4.26, 4.27 a 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 ve jmenovateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti; |
| --- | --- |

b)

hospodářských činností, které jsou pro taxonomii způsobilé, avšak nejsou s ní v souladu, podle oddílů 4.26, 4.27 a 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 ve jmenovateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti;

| c) | činnosti související s jadernou energií, které nejsou způsobilé pro taxonomii, ve jmenovateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti. |
| --- | --- |

c)

činnosti související s jadernou energií, které nejsou způsobilé pro taxonomii, ve jmenovateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti.

7.   Nefinanční podniky a finanční podniky zveřejní výši a podíl:

| a) | hospodářských činností v souladu s taxonomií podle oddílů 4.29, 4.30 a 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 ve jmenovateli a čitateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti; |
| --- | --- |

a)

hospodářských činností v souladu s taxonomií podle oddílů 4.29, 4.30 a 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 ve jmenovateli a čitateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti;

| b) | hospodářských činností, které jsou způsobilé pro taxonomii, avšak nejsou s ní v souladu, podle oddílů 4.29, 4.30 a 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 ve jmenovateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti; |
| --- | --- |

b)

hospodářských činností, které jsou způsobilé pro taxonomii, avšak nejsou s ní v souladu, podle oddílů 4.29, 4.30 a 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 ve jmenovateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti;

| c) | činnosti související s taxonomií nezpůsobilé pro fosilní plyn ve jmenovateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti. |
| --- | --- |

c)

činnosti související s taxonomií nezpůsobilé pro fosilní plyn ve jmenovateli jejich klíčových ukazatelů výkonnosti.

8.   Informace uvedené v odstavcích 6 a 7 se předkládají ve formě tabulky pomocí šablon, které jsou uvedeny v příloze XII tohoto nařízení.“

| 2) | Doplňuje se nová příloha XII obsažená v příloze III tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Doplňuje se nová příloha XII obsažená v příloze III tohoto nařízení.

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 ze dne 4. června 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852, pokud jde o stanovení technických screeningových kritérií pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů (Úř. věst. L 442, 9.12.2021, s. 1).

2

(3)  Sdělení Komise ze dne 21. dubna 2021 Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, Taxonomie EU, podávání zpráv podniků o udržitelnosti, preference v oblasti udržitelnosti a fiduciární povinnosti: Nasměrování finančních prostředků na Zelenou dohodu pro Evropu (COM/2021/188 final) a sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 6. července 2021, Strategie financování přechodu k udržitelnému hospodářství (COM/2021/390 final).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

4

(5)  Zpráva technické skupiny odborníků pro udržitelné finance je k dispozici na adrese: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/200309-sustainable-finance-teg-final-report-taxonomy_en.pdf

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).

6

(7)  Zpráva střediska JRC: Technické posouzení jaderné energie s ohledem na kritéria „významně nepoškozovat“ podle nařízení (EU) 2020/852 („nařízení o taxonomii“), které je k dispozici na adrese: https://ec.europa.eu/info/file/210329-jrc-report-nuclear-energy-assessment_en

7

(8)  Směrnice Rady 2009/71/Euratom ze dne 25. června 2009, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení (Úř. věst. L 172, 2.7.2009, s. 18).

8

(9)  Nařízení Rady (Euratom) č. 2587/1999 ze dne 2. prosince 1999, kterým se vymezují investiční záměry, které se mají sdělovat Komisi v souladu s článkem 41 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 315, 9.12.1999, s. 1).

9

(10)  Směrnice Rady 2011/70/Euratom ze dne 19. července 2011, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem (Úř. věst. L 199, 2.8.2011, s. 48).

10

(11)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2178 ze dne 6. července 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 upřesněním obsahu a struktury informací, které mají zveřejňovat podniky podle článků 19a nebo 29a směrnice 2013/34/EU v souvislosti s environmentálně udržitelnými hospodářskými činnostmi, a upřesněním metodiky za účelem plnění této povinnosti zveřejňování informací (Úř. věst. L 443, 10.12.2021, s. 9).

11

---

PŘÍLOHA I

V příloze I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 se vkládají nové oddíly 4.26, 4.27, 4.28, 4.29, 4.30 a 4.31, které znějí:

„4.26.   Předobchodní fáze pokročilých technologií pro výrobu energie z jaderných procesů s minimálním odpadem z palivového cyklu

Popis činnosti

Výzkum, vývoj, demonstrace a zavádění inovativních zařízení na výrobu elektřiny, licencovaných příslušnými orgány členských států v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy, která vyrábějí energii z jaderných procesů s minimálním odpadem z palivového cyklu.

Činnost je zařazena do kódů NACE M72 a M72.1 v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností stanovenou nařízením (ES) č. 1893/2006.

Ekonomická činnost spadající do této kategorie je činností uvedenou v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje všechna technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Obecná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu a zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- |

Obecná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu a zásady „významně nepoškozovat“.

| 1. | Projekt související s hospodářskou činností (dále jen „projekt“) se nachází v členském státě, který splňuje všechny tyto podmínky:






  a) | členský stát plně provedl směrnici Rady 2009/71/Euratom (*1) a směrnici Rady 2011/70/Euratom (*2); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

členský stát plně provedl směrnici Rady 2009/71/Euratom (*1) a směrnici Rady 2011/70/Euratom (*2);

| b) | členský stát dodržuje Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) a právní předpisy přijaté na jejím základě, zejména směrnici 2009/71/Euratom, směrnici 2011/70/Euratom a směrnici Rady 2013/59/Euratom (*3), jakož i platné právní předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijaté podle článku 192 SFEU, zejména směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (*4) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (*5); |
| --- | --- |

b)

členský stát dodržuje Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) a právní předpisy přijaté na jejím základě, zejména směrnici 2009/71/Euratom, směrnici 2011/70/Euratom a směrnici Rady 2013/59/Euratom (*3), jakož i platné právní předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijaté podle článku 192 SFEU, zejména směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (*4) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (*5);

| c) | členský stát má ke dni schválení projektu k dispozici fond pro nakládání s radioaktivním odpadem a fond pro vyřazování jaderných zařízení z provozu, které lze kombinovat; |
| --- | --- |

c)

členský stát má ke dni schválení projektu k dispozici fond pro nakládání s radioaktivním odpadem a fond pro vyřazování jaderných zařízení z provozu, které lze kombinovat;

| d) | členský stát prokázal, že na konci odhadované životnosti jaderné elektrárny bude mít k dispozici zdroje odpovídající odhadovaným nákladům na nakládání s radioaktivním odpadem a vyřazení z provozu v souladu s doporučením Komise 2006/851/Euratom (*6); |
| --- | --- |

d)

členský stát prokázal, že na konci odhadované životnosti jaderné elektrárny bude mít k dispozici zdroje odpovídající odhadovaným nákladům na nakládání s radioaktivním odpadem a vyřazení z provozu v souladu s doporučením Komise 2006/851/Euratom (*6);

| e) | členský stát má v provozu zařízení ke konečnému ukládání veškerého velmi nízkoaktivního, nízkoaktivního a středněaktivního radioaktivního odpadu oznámené Komisi podle článku 41 Smlouvy o Euratomu nebo čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (Euratom) č. 2587/1999 a zahrnuté do národního programu aktualizovaného podle směrnice 2011/70/Euratom; |
| --- | --- |

e)

členský stát má v provozu zařízení ke konečnému ukládání veškerého velmi nízkoaktivního, nízkoaktivního a středněaktivního radioaktivního odpadu oznámené Komisi podle článku 41 Smlouvy o Euratomu nebo čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (Euratom) č. 2587/1999 a zahrnuté do národního programu aktualizovaného podle směrnice 2011/70/Euratom;

| f) | členský stát má zdokumentovaný plán s podrobnými kroky k tomu, aby bylo do roku 2050 v provozu úložiště vysoce radioaktivního odpadu, přičemž tento plán popisuje vše níže uvedené:






  i) | koncepce nebo plány a technická řešení pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem od vzniku po uložení; |
| --- | --- | --- |

f)

členský stát má zdokumentovaný plán s podrobnými kroky k tomu, aby bylo do roku 2050 v provozu úložiště vysoce radioaktivního odpadu, přičemž tento plán popisuje vše níže uvedené:

i)

koncepce nebo plány a technická řešení pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem od vzniku po uložení;

| ii) | koncepce nebo plány pro dobu životnosti úložiště po jeho uzavření, včetně doby, po kterou budou probíhat příslušné kontroly, a prostředků, které mají být použity k uchování znalostí o tomto zařízení v dlouhodobém horizontu; |
| --- | --- |

ii)

koncepce nebo plány pro dobu životnosti úložiště po jeho uzavření, včetně doby, po kterou budou probíhat příslušné kontroly, a prostředků, které mají být použity k uchování znalostí o tomto zařízení v dlouhodobém horizontu;

| iii) | odpovědnost za provádění plánu a klíčové ukazatele výkonnosti pro sledování jeho pokroku; |
| --- | --- |

iii)

odpovědnost za provádění plánu a klíčové ukazatele výkonnosti pro sledování jeho pokroku;

| iv) | posouzení nákladů a režimy financování. |
| --- | --- |

iv)

posouzení nákladů a režimy financování.

Pro účely písmene f) mohou členské státy použít plány vypracované jako součást národního programu vyžadovaného články 11 a 12 směrnice 2011/70/Euratom.

| 2. | Projekt je součástí výzkumného programu financovaného Unií nebo byl oznámen Komisi v souladu s článkem 41 Smlouvy o Euratomu nebo s čl. 1 odst. 4 nařízení Rady (Euratom) č. 2587/1999, je-li jedno z těchto ustanovní použitelné, Komise k němu vydala stanovisko v souladu s článkem 43 Smlouvy o Euratomu a všechny problémy uvedené ve stanovisku, které jsou relevantní pro použití čl. 10 odst. 2 a článku 17 nařízení (EU) 2020/852 a technických screeningových kritérií stanovených v tomto oddíle, byly uspokojivě vyřešeny. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dotčený členský stát se zavázal, že u každého projektu podá Komisi každých pět let zprávu o všech následujících skutečnostech:






  a) | přiměřenost akumulovaných zdrojů uvedených v odst. 1 písm. c); |
| --- | --- | --- |

3.

a)

přiměřenost akumulovaných zdrojů uvedených v odst. 1 písm. c);

| b) | skutečný pokrok při provádění plánu uvedeného v odst. 1 písm. f). |
| --- | --- |

b)

skutečný pokrok při provádění plánu uvedeného v odst. 1 písm. f).

Na základě těchto zpráv Komise přezkoumá přiměřenost akumulovaných zdrojů fondu pro nakládání s radioaktivním odpadem a fondu pro vyřazování jaderných zařízení z provozu uvedených v odst. 1 písm. c) a pokrok při provádění zdokumentovaného plánu uvedeného v odst. 1 písm. f) a může vydat stanovisko určené dotčenému členskému státu.

| 4. | Činnost je v souladu s vnitrostátními právními předpisy, jimiž se do vnitrostátního práva provádějí právní předpisy uvedené v bodě 1 písm. a) a b), a to i pokud jde o hodnocení odolnosti jaderných elektráren nacházejících se na území Unie vůči extrémním přírodním nebezpečím, včetně zemětřesení, zejména prostřednictvím zátěžových testů. Činnost tedy probíhá na území členského státu, kde provozovatel jaderného zařízení:






  a) | předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom);

| b) | přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- |

b)

přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom);

| c) | provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom).

| 5. | Činnost splňuje požadavky směrnice 2009/71/Euratom podpořené nejnovějšími mezinárodními pokyny Mezinárodní agentury pro atomovou energii a Asociace západoevropských jaderných dozorů (WENRA), což přispívá ke zvýšení odolnosti a schopnosti nových a stávajících jaderných elektráren čelit extrémním přírodním nebezpečím, včetně povodní a extrémních povětrnostních podmínek. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Radioaktivní odpad uvedený v bodě 1 písm. e) a f) se ukládá v členském státě, v němž vznikl, ledaže existuje dohoda mezi dotčeným členským státem a členským státem určení, jak je stanoveno ve směrnici 2011/70/Euratom. V takovém případě má členský stát určení programy pro nakládání s radioaktivním odpadem a jeho ukládání a provozuje vhodné úložiště v souladu s požadavky směrnice 2011/70/Euratom.






  Dodatečná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |
| Činnost je zaměřená na výrobu elektřiny z jaderné energie nebo je takovou výrobou. Emise skleníkových plynů během životního cyklu výroby elektřiny z jaderné energie jsou pod prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh.
  Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení Komise 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| Další kritéria týkající se zásady „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

6.

Dodatečná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu

Činnost je zaměřená na výrobu elektřiny z jaderné energie nebo je takovou výrobou. Emise skleníkových plynů během životního cyklu výroby elektřiny z jaderné energie jsou pod prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení Komise 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Další kritéria týkající se zásady „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

Činnost splňuje požadavky stanovené v čl. 6 písm. b), čl. 8b odst. 1 písm. a) a čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom.

Činnost splňuje požadavky směrnice 2009/71/Euratom prováděné v souladu s mezinárodními pokyny Mezinárodní agentury pro atomovou energii a asociace WENRA týkající se extrémních přírodních nebezpečí, včetně povodní a extrémních povětrnostních podmínek.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Jsou zjištěna a řešena rizika zhoršování stavu životního prostředí související se zachováním kvality vody a předcházením vodnímu stresu v souladu s plánem hospodaření s vodou a ochrany vod vypracovaným po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami.

S cílem omezit tepelné anomálie spojené s vypouštěním odpadního tepla provozovatelé vnitrozemských jaderných elektráren, kteří využívají jednorázové mokré chlazení odběrem vody z řeky nebo jezera, kontrolují:

| a) | maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a |
| --- | --- |

a)

maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a

| b) | maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem. |
| --- | --- |

b)

maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem.

Kontrola teploty se provádí v souladu s podmínkami individuální licence pro konkrétní operace, jsou-li stanoveny, nebo s prahovými hodnotami v souladu s právem Unie.

Činnost je v souladu s normami Industry Foundation Classes (IFC).

Jaderné činnosti jsou provozovány v souladu s požadavky na vodu určenou k lidské spotřebě podle směrnice 2000/60/ES a směrnice 2013/51/Euratom, kterou se stanoví požadavky na ochranu zdraví obyvatelstva, pokud jde o radioaktivní látky ve vodě určené k lidské spotřebě.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s neradioaktivním i radioaktivním odpadem, který zajišťuje maximální opětovné použití nebo recyklaci tohoto odpadu na konci životnosti v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

Během provozu a vyřazování z provozu je množství radioaktivního odpadu minimalizováno a množství volně použitelných materiálů je maximalizováno v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a v souladu s požadavky na radiační ochranu stanovenými ve směrnici 2013/59/Euratom.

Je zaveden systém financování, který má zajistit odpovídající financování všech činností vyřazování z provozu a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a doporučením 2006/851/Euratom.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

O příslušných prvcích tohoto oddílu je Komise informována zprávami členských států v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2011/70/Euratom.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Úrovně neradioaktivních emisí jsou stejné nebo nižší než úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) stanovenými v závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení. Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U jaderných elektráren s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak nižším než prahové hodnoty stanovené pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

Vypouštění radioaktivních látek do ovzduší, vodních útvarů a zeminy (půdy) je v souladu s případnými podmínkami individuální licence pro konkrétní operace, nebo s vnitrostátními prahovými hodnotami v souladu se směrnicí 2013/51/Euratom (*7) a směrnicí 2013/59/Euratom.

S vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem se nakládá bezpečně a odpovědně v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a směrnicí 2013/59/Euratom.

Projekt má k dispozici odpovídající kapacitu prozatímního uskladnění, přičemž jsou zavedeny vnitrostátní plány na uložení, aby se minimalizovala doba trvání prozatímního uskladnění, v souladu s ustanovením směrnice 2011/70/Euratom, které považuje skladování radioaktivního odpadu, včetně dlouhodobého uskladnění, za dočasné řešení, nikoli však za alternativu k jeho uložení.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

U lokalit/provozů umístěných v oblastech citlivých z hlediska biologické rozmanitosti nebo v jejich blízkosti, které budou mít pravděpodobně významný vliv na oblasti citlivé z hlediska biologické rozmanitosti (včetně sítě chráněných oblastí Natura 2000, míst světového dědictví UNESCO a klíčových oblastí biologické rozmanitosti, jakož i dalších chráněných oblastí) bylo případně provedeno příslušné posouzení a na základě jeho závěrů se provádějí nezbytná zmírňující opatření.

Lokality/provozy nesmí způsobit újmu stavu z hlediska ochrany žádného ze stanovišť nebo druhů vyskytujících se v chráněných oblastech.“

4.27.   Výstavba a bezpečný provoz nových jaderných elektráren na výrobu elektřiny nebo tepla, včetně výroby vodíku, s využitím nejlepších dostupných technologií

Pro účely tohoto oddílu se nejlepšími dostupnými technologiemi rozumí technologie, které plně splňují požadavky směrnice 2009/71/Euratom a plně respektují nejnovější technické parametry norem Mezinárodní agentury pro atomovou energii a bezpečnostní cíle a referenční úrovně asociace WENRA.

Popis činnosti

Výstavba a bezpečný provoz nových jaderných zařízení, pro něž vydaly příslušné orgány členských států v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy stavební povolení do roku 2045 k výrobě elektřiny nebo zpracování tepla, a to i pro účely dálkového vytápění nebo průmyslových procesů, například výroby vodíku (nová jaderná zařízení), jakož i zvýšení jejich bezpečnosti.

Činnost je v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností stanovenou nařízením (ES) č. 1893/2006 zařazena do kódů NACE D35.11 a F42.22.

Ekonomická činnost spadající do této kategorie je činností uvedenou v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje všechna technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Obecná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu a zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- |

Obecná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu a zásady „významně nepoškozovat“.

| 1. | Projekt související s hospodářskou činností (dále jen „projekt“) se nachází v členském státě, který splňuje všechny tyto podmínky:






  a) | členský stát plně provedl směrnici Rady 2009/71/Euratom a směrnici Rady 2011/70/Euratom; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

členský stát plně provedl směrnici Rady 2009/71/Euratom a směrnici Rady 2011/70/Euratom;

| b) | členský stát dodržuje Smlouvu o Euratomu a právní předpisy přijaté na jejím základě, zejména směrnici 2009/71/Euratom, směrnici 2011/70/Euratom a směrnici Rady 2013/59/Euratom, jakož i platné právní předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijaté podle článku 192 SFEU, zejména směrnici 2011/92/EU a 2000/60/ES; |
| --- | --- |

b)

členský stát dodržuje Smlouvu o Euratomu a právní předpisy přijaté na jejím základě, zejména směrnici 2009/71/Euratom, směrnici 2011/70/Euratom a směrnici Rady 2013/59/Euratom, jakož i platné právní předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijaté podle článku 192 SFEU, zejména směrnici 2011/92/EU a 2000/60/ES;

| c) | členský stát má ke dni schválení projektu k dispozici fond pro nakládání s radioaktivním odpadem a fond pro vyřazování jaderných zařízení z provozu, které lze kombinovat; |
| --- | --- |

c)

členský stát má ke dni schválení projektu k dispozici fond pro nakládání s radioaktivním odpadem a fond pro vyřazování jaderných zařízení z provozu, které lze kombinovat;

| d) | členský stát prokázal, že na konci odhadované životnosti jaderné elektrárny bude mít k dispozici zdroje odpovídající odhadovaným nákladům na nakládání s radioaktivním odpadem a vyřazení z provozu v souladu s doporučením 2006/851/Euratom; |
| --- | --- |

d)

členský stát prokázal, že na konci odhadované životnosti jaderné elektrárny bude mít k dispozici zdroje odpovídající odhadovaným nákladům na nakládání s radioaktivním odpadem a vyřazení z provozu v souladu s doporučením 2006/851/Euratom;

| e) | členský stát má v provozu zařízení ke konečnému ukládání veškerého velmi nízkoaktivního, nízkoaktivního a středněaktivního radioaktivního odpadu, oznámené Komisi podle článku 41 Smlouvy o Euratomu nebo čl. 1 odst. 4 nařízení Rady 2587/1999 a zahrnuté do národního programu aktualizovaného podle směrnice 2011/70/Euratom; |
| --- | --- |

e)

členský stát má v provozu zařízení ke konečnému ukládání veškerého velmi nízkoaktivního, nízkoaktivního a středněaktivního radioaktivního odpadu, oznámené Komisi podle článku 41 Smlouvy o Euratomu nebo čl. 1 odst. 4 nařízení Rady 2587/1999 a zahrnuté do národního programu aktualizovaného podle směrnice 2011/70/Euratom;

| f) | členský stát má zdokumentovaný plán s podrobnými kroky k tomu, aby bylo do roku 2050 v provozu úložiště vysoce radioaktivního odpadu, přičemž tento plán popisuje vše níže uvedené:






  i) | koncepce nebo plány a technická řešení pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem od vzniku po uložení; |
| --- | --- | --- |

f)

členský stát má zdokumentovaný plán s podrobnými kroky k tomu, aby bylo do roku 2050 v provozu úložiště vysoce radioaktivního odpadu, přičemž tento plán popisuje vše níže uvedené:

i)

koncepce nebo plány a technická řešení pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem od vzniku po uložení;

| ii) | koncepce nebo plány pro dobu životnosti úložiště po jeho uzavření, včetně doby, po kterou budou probíhat příslušné kontroly, a prostředků, které mají být použity k uchování znalostí o tomto zařízení v dlouhodobém horizontu; |
| --- | --- |

ii)

koncepce nebo plány pro dobu životnosti úložiště po jeho uzavření, včetně doby, po kterou budou probíhat příslušné kontroly, a prostředků, které mají být použity k uchování znalostí o tomto zařízení v dlouhodobém horizontu;

| iii) | odpovědnost za provádění plánu a klíčové ukazatele výkonnosti pro sledování jeho pokroku; |
| --- | --- |

iii)

odpovědnost za provádění plánu a klíčové ukazatele výkonnosti pro sledování jeho pokroku;

| iv) | posouzení nákladů a režimy financování. |
| --- | --- |

iv)

posouzení nákladů a režimy financování.

Pro účely písmene f) mohou členské státy použít plány vypracované jako součást národního programu vyžadovaného články 11 a 12 směrnice 2011/70/Euratom.

| 2. | Projekt plně využívá nejlepší dostupnou technologii a od roku 2025 paliva odolná vůči nehodám. Technologie je certifikována a schválena vnitrostátním bezpečnostním regulačním orgánem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Projekt byl oznámen Komisi v souladu s článkem 41 Smlouvy o Euratomu nebo s čl. 1 odst. 4 nařízení Rady č. 2587/1999, je-li jedno z těchto ustanovení použitelné, Komise k němu vydala stanovisko v souladu s článkem 43 Smlouvy o Euratomu a všechny problémy uvedené ve stanovisku, které jsou relevantní pro použití čl. 10 odst. 2 a článku 17 nařízení (EU) 2020/852 a technických screeningových kritérií stanovených v tomto oddíle, byly uspokojivě vyřešeny. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dotčený členský stát se zavázal, že u každého projektu podá Komisi každých pět let zprávu o všech následujících skutečnostech:






  a) | přiměřenost akumulovaných zdrojů uvedených v odst. 1 písm. c); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

přiměřenost akumulovaných zdrojů uvedených v odst. 1 písm. c);

| b) | skutečný pokrok při provádění plánu uvedeného v odst. 1 písm. f). |
| --- | --- |

b)

skutečný pokrok při provádění plánu uvedeného v odst. 1 písm. f).

Na základě těchto zpráv Komise přezkoumá přiměřenost akumulovaných zdrojů fondu pro nakládání s radioaktivním odpadem a fondu pro vyřazování jaderných zařízení z provozu uvedených v odst. 1 písm. c) a pokrok při provádění zdokumentovaného plánu uvedeného v odst. 1 písm. f) a může vydat stanovisko určené dotčenému členskému státu.

| 5. | Komise přezkoumá od roku 2025 a nejméně každých deset let poté technické parametry odpovídající nejlepší dostupné technologii na základě posouzení Skupiny evropských orgánů dozoru pro jadernou bezpečnost (ENSREG). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Činnost je v souladu s vnitrostátními právními předpisy, jimiž se do vnitrostátního práva provádějí právní předpisy uvedené v bodě 1 písm. a) a b), a to i pokud jde o hodnocení odolnosti jaderných elektráren nacházejících se na území Unie vůči extrémním přírodním nebezpečím, včetně zemětřesení, zejména prostřednictvím zátěžových testů. Činnost tedy probíhá na území členského státu, kde provozovatel jaderného zařízení:






  a) | předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- | --- |

6.

a)

předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom);

| b) | přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- |

b)

přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom);

| c) | provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom).

| 7. | Činnost splňuje požadavky směrnice 2009/71/Euratom podpořené nejnovějšími mezinárodními pokyny Mezinárodní agentury pro atomovou energii a asociace WENRA, což přispívá ke zvýšení odolnosti a schopnosti nových a stávajících jaderných elektráren čelit extrémním přírodním nebezpečím, včetně povodní a extrémních povětrnostních podmínek. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Radioaktivní odpad uvedený v bodě 1 písm. e) a f) se ukládá v členském státě, v němž vznikl, ledaže existuje dohoda mezi dotčeným členským státem a členským státem určení, jak je stanoveno ve směrnici 2011/70/Euratom. V takovém případě má členský stát určení programy pro nakládání s radioaktivním odpadem a jeho ukládání a provozuje vhodné úložiště v souladu s požadavky směrnice 2011/70/Euratom.






  Dodatečná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |
| Při této činnosti se vyrábí elektřina z jaderné energie. Emise skleníkových plynů během životního cyklu výroby elektřiny z jaderné energie jsou pod prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh.
  Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| Další kritéria týkající se zásady „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

8.

Dodatečná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu

Při této činnosti se vyrábí elektřina z jaderné energie. Emise skleníkových plynů během životního cyklu výroby elektřiny z jaderné energie jsou pod prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Další kritéria týkající se zásady „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

Činnost splňuje požadavky stanovené v čl. 6 písm. b), čl. 8b odst. 1 písm. a) a čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom.

Činnost splňuje požadavky směrnice 2009/71/Euratom prováděné v souladu s mezinárodními pokyny Mezinárodní agentury pro atomovou energii a asociace WENRA týkající se extrémních přírodních nebezpečí, včetně povodní a extrémních povětrnostních podmínek.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Jsou zjištěna a řešena rizika zhoršování stavu životního prostředí související se zachováním kvality vody a předcházením vodnímu stresu v souladu s plánem hospodaření s vodou a ochrany vod vypracovaným po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami.

S cílem omezit tepelné anomálie spojené s vypouštěním odpadního tepla provozovatelé vnitrozemských jaderných elektráren, kteří využívají jednorázové mokré chlazení odběrem vody z řeky nebo jezera, kontrolují:

| a) | maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a |
| --- | --- |

a)

maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a

| b) | maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem. |
| --- | --- |

b)

maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem.

Kontrola teploty se provádí v souladu s podmínkami individuální licence pro konkrétní operace, jsou-li takové podmínky stanoveny, nebo s prahovými hodnotami v souladu s právem Unie.

Činnost je v souladu s normami Industry Foundation Classes (IFC).

Jaderné činnosti jsou provozovány v souladu s požadavky na vodu určenou k lidské spotřebě podle směrnice 2000/60/ES a směrnice 2013/51/Euratom, kterou se stanoví požadavky na ochranu zdraví obyvatelstva, pokud jde o radioaktivní látky ve vodě určené k lidské spotřebě.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s neradioaktivním i radioaktivním odpadem, který zajišťuje maximální opětovné použití nebo recyklaci tohoto odpadu na konci životnosti v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

Během provozu a vyřazování z provozu je množství radioaktivního odpadu minimalizováno a množství volně použitelných materiálů je maximalizováno v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a v souladu s požadavky na radiační ochranu stanovenými ve směrnici 2013/59/Euratom.

Je zaveden systém financování, který má zajistit odpovídající financování všech činností vyřazování z provozu a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a doporučením 2006/851/Euratom.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

O příslušných prvcích tohoto oddílu je Komise informována zprávami členských států v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2011/70/Euratom.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Úrovně neradioaktivních emisí jsou stejné nebo nižší než úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) stanovenými v závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení. Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U jaderných elektráren s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak nižším než prahové hodnoty stanovené pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

Vypouštění radioaktivních látek do ovzduší, vodních útvarů a zeminy (půdy) je v souladu s podmínkami individuální licence pro konkrétní operace, jsou-li takové podmínky stanoveny, nebo s vnitrostátními prahovými hodnotami v souladu se směrnicí 2013/51/Euratom a směrnicí 2013/59/Euratom.

S vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem se nakládá bezpečně a odpovědně v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a směrnicí 2013/59/Euratom.

Projekt má k dispozici odpovídající kapacitu prozatímního uskladnění, přičemž jsou zavedeny vnitrostátní plány na uložení, aby se minimalizovala doba trvání prozatímního uskladnění, v souladu s ustanovením směrnice 2011/70/Euratom, které považuje skladování radioaktivního odpadu, včetně dlouhodobého uskladnění, za dočasné řešení, nikoli však za alternativu k jeho uložení.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

U lokalit/provozů umístěných v oblastech citlivých z hlediska biologické rozmanitosti nebo v jejich blízkosti, které budou mít pravděpodobně významný vliv na oblasti citlivé z hlediska biologické rozmanitosti (včetně sítě chráněných oblastí Natura 2000, míst světového dědictví UNESCO a klíčových oblastí biologické rozmanitosti, jakož i dalších chráněných oblastí) bylo případně provedeno příslušné posouzení a na základě jeho závěrů se provádějí nezbytná zmírňující opatření.

Lokality/provozy nesmí způsobit újmu stavu z hlediska ochrany žádného ze stanovišť nebo druhů vyskytujících se v chráněných oblastech.

4.28.   Výroba elektřiny z jaderné energie ve stávajících zařízeních

Popis činnosti

Změna stávajících jaderných zařízení za účelem prodloužení doby trvání bezpečného provozu jaderných zařízení, která vyrábějí elektřinu nebo teplo z jaderné energie (dále jen „jaderné elektrárny“), do roku 2040, s povolením příslušných orgánů členských států.

Činnost je v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností stanovenou nařízením (ES) č. 1893/2006 zařazena do kódů NACE D35.11 a F42.22.

Ekonomická činnost spadající do této kategorie je činností uvedenou v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje všechna technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Obecná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu a zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- |

Obecná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu a zásady „významně nepoškozovat“.

| 1. | Projekt související s hospodářskou činností (dále jen „projekt“) se nachází v členském státě, který splňuje všechny tyto podmínky:






  a) | členský stát plně provedl směrnici Rady 2009/71/Euratom a směrnici Rady 2011/70/Euratom; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

členský stát plně provedl směrnici Rady 2009/71/Euratom a směrnici Rady 2011/70/Euratom;

| b) | členský stát dodržuje Smlouvu o Euratomu a právní předpisy přijaté na jejím základě, zejména směrnici 2009/71/Euratom, směrnici 2011/70/Euratom a směrnici 2013/59/Euratom, a platné právní předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijaté podle článku 192 SFEU, zejména směrnici 2011/92/EU a směrnici 2000/60/ES; |
| --- | --- |

b)

členský stát dodržuje Smlouvu o Euratomu a právní předpisy přijaté na jejím základě, zejména směrnici 2009/71/Euratom, směrnici 2011/70/Euratom a směrnici 2013/59/Euratom, a platné právní předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijaté podle článku 192 SFEU, zejména směrnici 2011/92/EU a směrnici 2000/60/ES;

| c) | členský stát má ke dni schválení projektu k dispozici fond pro nakládání s radioaktivním odpadem a fond pro vyřazování jaderných zařízení z provozu, které lze kombinovat; |
| --- | --- |

c)

členský stát má ke dni schválení projektu k dispozici fond pro nakládání s radioaktivním odpadem a fond pro vyřazování jaderných zařízení z provozu, které lze kombinovat;

| d) | členský stát prokázal, že na konci odhadované životnosti jaderné elektrárny bude mít k dispozici zdroje odpovídající odhadovaným nákladům na nakládání s radioaktivním odpadem a vyřazení z provozu v souladu s doporučením 2006/851/Euratom; |
| --- | --- |

d)

členský stát prokázal, že na konci odhadované životnosti jaderné elektrárny bude mít k dispozici zdroje odpovídající odhadovaným nákladům na nakládání s radioaktivním odpadem a vyřazení z provozu v souladu s doporučením 2006/851/Euratom;

| e) | členský stát má v provozu zařízení ke konečnému ukládání veškerého velmi nízkoaktivního, nízkoaktivního a středněaktivního radioaktivního odpadu, oznámené Komisi podle článku 41 Smlouvy o Euratomu nebo čl. 1 odst. 4 nařízení Rady 2587/1999 a zahrnuté do národního programu aktualizovaného podle směrnice 2011/70/Euratom; |
| --- | --- |

e)

členský stát má v provozu zařízení ke konečnému ukládání veškerého velmi nízkoaktivního, nízkoaktivního a středněaktivního radioaktivního odpadu, oznámené Komisi podle článku 41 Smlouvy o Euratomu nebo čl. 1 odst. 4 nařízení Rady 2587/1999 a zahrnuté do národního programu aktualizovaného podle směrnice 2011/70/Euratom;

| f) | pro projekty schválené po roce 2025 má členský stát zdokumentovaný plán s podrobnými kroky k tomu, aby bylo do roku 2050 v provozu úložiště vysoce radioaktivního odpadu, přičemž tento plán popisuje vše níže uvedené:






  i) | koncepce nebo plány a technická řešení pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem od vzniku po uložení; |
| --- | --- | --- |

f)

pro projekty schválené po roce 2025 má členský stát zdokumentovaný plán s podrobnými kroky k tomu, aby bylo do roku 2050 v provozu úložiště vysoce radioaktivního odpadu, přičemž tento plán popisuje vše níže uvedené:

i)

koncepce nebo plány a technická řešení pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem od vzniku po uložení;

| ii) | koncepce nebo plány pro dobu životnosti úložiště po jeho uzavření, včetně doby, po kterou budou probíhat příslušné kontroly, a prostředků, které mají být použity k uchování znalostí o tomto zařízení v dlouhodobém horizontu; |
| --- | --- |

ii)

koncepce nebo plány pro dobu životnosti úložiště po jeho uzavření, včetně doby, po kterou budou probíhat příslušné kontroly, a prostředků, které mají být použity k uchování znalostí o tomto zařízení v dlouhodobém horizontu;

| iii) | odpovědnost za provádění plánu a klíčové ukazatele výkonnosti pro sledování jeho pokroku; |
| --- | --- |

iii)

odpovědnost za provádění plánu a klíčové ukazatele výkonnosti pro sledování jeho pokroku;

| iv) | posouzení nákladů a režimy financování. |
| --- | --- |

iv)

posouzení nákladů a režimy financování.

Pro účely písmene f) mohou členské státy použít plány vypracované jako součást národního programu vyžadovaného články 11 a 12 směrnice 2011/70/Euratom.

| 2. | Modernizovaný projekt provádí veškerá přiměřeně proveditelná zlepšení bezpečnosti a od roku 2025 využívá paliva odolná vůči nehodám. Technologie je certifikována a schválena vnitrostátním bezpečnostním regulačním orgánem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Projekt byl oznámen Komisi v souladu s článkem 41 Smlouvy o Euratomu nebo s čl. 1 odst. 4 nařízení Rady č. 2587/1999, je-li jedno z těchto ustanovení použitelné, Komise k němu vydala stanovisko v souladu s článkem 43 Smlouvy o Euratomu a všechny problémy uvedené ve stanovisku, které jsou relevantní pro použití čl. 10 odst. 2 a článku 17 nařízení (EU) 2020/852 a technických screeningových kritérií stanovených v tomto oddíle, byly uspokojivě vyřešeny. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dotčený členský stát se zavázal, že u každého projektu podá Komisi každých pět let zprávu o všech následujících skutečnostech:






  a) | přiměřenost akumulovaných zdrojů uvedených v odst. 1 písm. c); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

přiměřenost akumulovaných zdrojů uvedených v odst. 1 písm. c);

| b) | skutečný pokrok při provádění plánu uvedeného v odst. 1 písm. f). |
| --- | --- |

b)

skutečný pokrok při provádění plánu uvedeného v odst. 1 písm. f).

Na základě těchto zpráv Komise přezkoumá přiměřenost akumulovaných zdrojů fondu pro nakládání s radioaktivním odpadem a fondu pro vyřazování jaderných zařízení z provozu uvedených v odst. 1 písm. c) a pokrok při provádění zdokumentovaného plánu uvedeného v odst. 1 písm. f) a může vydat stanovisko určené dotčenému členskému státu.

| 5. | Činnost je v souladu s vnitrostátními právními předpisy, které provádějí právní předpisy uvedené v bodě 1 písm. a) a b), a to i pokud jde o hodnocení odolnosti jaderných elektráren Unie vůči extrémním přírodním nebezpečím, včetně zemětřesení, zejména prostřednictvím zátěžových testů. Činnost tedy probíhá na území členského státu, kde provozovatel jaderného zařízení:






  a) | předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom);

| b) | přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- |

b)

přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom);

| c) | provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom).

| 6. | Činnost splňuje požadavky směrnice 2009/71/Euratom podpořené nejnovějšími mezinárodními pokyny Mezinárodní agentury pro atomovou energii a asociace WENRA, což přispívá ke zvýšení odolnosti a schopnosti nových a stávajících jaderných elektráren čelit extrémním přírodním nebezpečím, včetně povodní a extrémních povětrnostních podmínek. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Radioaktivní odpad uvedený v bodě 1 písm. e) a f) se ukládá v členském státě, v němž vznikl, ledaže existuje dohoda mezi dotčeným členským státem a členským státem určení, jak je stanoveno ve směrnici 2011/70/Euratom. V takovém případě má členský stát určení programy nakládání s radioaktivním odpadem a jeho ukládání a provozuje vhodné úložiště v souladu s požadavky směrnice 2011/70/Euratom.






  Dodatečná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |
| Při této činnosti se vyrábí elektřina z jaderné energie. Emise skleníkových plynů během životního cyklu výroby elektřiny z jaderné energie jsou pod prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh.
  Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| Další kritéria týkající se zásady „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

7.

Dodatečná kritéria týkající se podstatného přínosu ke zmírňování změny klimatu

Při této činnosti se vyrábí elektřina z jaderné energie. Emise skleníkových plynů během životního cyklu výroby elektřiny z jaderné energie jsou pod prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Další kritéria týkající se zásady „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

Činnost splňuje požadavky stanovené v čl. 6 písm. b), čl. 8b odst. 1 písm. a) a čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom.

Činnost splňuje požadavky směrnice 2009/71/Euratom prováděné v souladu s mezinárodními pokyny Mezinárodní agentury pro atomovou energii a asociace WENRA týkající se extrémních přírodních nebezpečí, včetně povodní a extrémních povětrnostních podmínek.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Jsou zjištěna a řešena rizika zhoršování stavu životního prostředí související se zachováním kvality vody a předcházením vodnímu stresu v souladu s plánem hospodaření s vodou a ochrany vod vypracovaným po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami.

S cílem omezit tepelné anomálie spojené s vypouštěním odpadního tepla provozovatelé vnitrozemských jaderných elektráren, kteří využívají jednorázové mokré chlazení odběrem vody z řeky nebo jezera, kontrolují:

| a) | maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a |
| --- | --- |

a)

maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a

| b) | maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem. |
| --- | --- |

b)

maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem.

Kontrola teploty se provádí v souladu s podmínkami individuální licence pro konkrétní operace, jsou-li stanoveny, nebo s prahovými hodnotami v souladu s právem Unie.

Činnost je v souladu s normami Industry Foundation Classes (IFC).

Jaderné činnosti jsou provozovány v souladu s požadavky na vodu určenou k lidské spotřebě podle směrnice 2000/60/ES a směrnice 2013/51/Euratom, kterou se stanoví požadavky na ochranu zdraví obyvatelstva, pokud jde o radioaktivní látky ve vodě určené k lidské spotřebě.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s neradioaktivním i radioaktivním odpadem, který zajišťuje maximální opětovné použití nebo recyklaci tohoto odpadu na konci životnosti v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

Během provozu a vyřazování z provozu je množství radioaktivního odpadu minimalizováno a množství volně použitelných materiálů je maximalizováno v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a v souladu s požadavky na radiační ochranu stanovenými ve směrnici 2013/59/Euratom.

Je zaveden systém financování, který má zajistit odpovídající financování všech činností vyřazování z provozu a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a doporučením 2006/851/Euratom.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

O příslušných prvcích tohoto oddílu je Komise informována zprávami členských států v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2011/70/Euratom.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Úrovně neradioaktivních emisí jsou stejné nebo nižší než úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) stanovenými v závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení. Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U jaderných elektráren s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

Vypouštění radioaktivních látek do ovzduší, vodních útvarů a zeminy (půdy) je v souladu s podmínkami individuální licence pro konkrétní operace, jsou-li takové podmínky stanoveny, nebo s vnitrostátními prahovými hodnotami v souladu se směrnicí 2013/51/Euratom a směrnicí 2013/59/Euratom.

S vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem se nakládá bezpečně a odpovědně v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a směrnicí 2013/59/Euratom.

Projekt má k dispozici odpovídající kapacitu dočasného skladování, přičemž jsou zavedeny vnitrostátní plány pro ukládání, aby se minimalizovala doba trvání prozatímního uskladnění, v souladu s ustanovením směrnice 2011/70/Euratom, které považuje skladování radioaktivního odpadu, včetně dlouhodobého skladování, za dočasné řešení, nikoli však za alternativu k jeho uložení.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

U lokalit/provozů umístěných v oblastech citlivých z hlediska biologické rozmanitosti nebo v jejich blízkosti, které budou mít pravděpodobně významný vliv na oblasti citlivé z hlediska biologické rozmanitosti (včetně sítě chráněných oblastí Natura 2000, míst světového dědictví UNESCO a klíčových oblastí biologické rozmanitosti, jakož i dalších chráněných oblastí) bylo případně provedeno příslušné posouzení a na základě jeho závěrů se provádějí nezbytná zmírňující opatření.

Lokality/provozy nesmí způsobit újmu stavu z hlediska ochrany žádného ze stanovišť nebo druhů vyskytujících se v chráněných oblastech.

4.29.   Výroba elektřiny z fosilních plynných paliv

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z fosilních plynných paliv. Tato činnost nezahrnuje výrobu elektřiny výhradním využíváním obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv uvedených v oddíle 4.7 této přílohy a bioplynu a biokapalin uvedených v oddíle 4.8 této přílohy.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie mohou být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností stanovenou nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby elektřiny s využitím fosilních plynných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh.
  Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.
  Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí, včetně zachycování uhlíku nebo používání obnovitelných nebo nízkouhlíkových plynů, je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s kritérii stanovenými v příslušném oddíle této přílohy.
  Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z procesu výroby elektřiny, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby elektřiny s využitím fosilních plynných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí, včetně zachycování uhlíku nebo používání obnovitelných nebo nízkouhlíkových plynů, je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s kritérii stanovenými v příslušném oddíle této přílohy.

Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z procesu výroby elektřiny, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy.

| b) | zařízení, pro něž je stavební povolení uděleno do 31. prosince 2030, splňují všechny následující podmínky:






  i) | přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh výstupní energie nebo roční přímé emise skleníkových plynů z činnosti nepřesahují průměr 550 kg ekvivalentu CO2/kW kapacity zařízení během 20 let; |
| --- | --- | --- |

b)

zařízení, pro něž je stavební povolení uděleno do 31. prosince 2030, splňují všechny následující podmínky:

i)

přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh výstupní energie nebo roční přímé emise skleníkových plynů z činnosti nepřesahují průměr 550 kg ekvivalentu CO2/kW kapacity zařízení během 20 let;

| ii) | energie, která má být nahrazena, nemůže být vyrobena z obnovitelných zdrojů energie na základě srovnávacího posouzení s nákladově nejefektivnější a technicky proveditelnou alternativou z obnovitelných zdrojů pro stejnou určenou kapacitu; výsledek tohoto srovnávacího posouzení je zveřejněn a je předmětem konzultace se zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

ii)

energie, která má být nahrazena, nemůže být vyrobena z obnovitelných zdrojů energie na základě srovnávacího posouzení s nákladově nejefektivnější a technicky proveditelnou alternativou z obnovitelných zdrojů pro stejnou určenou kapacitu; výsledek tohoto srovnávacího posouzení je zveřejněn a je předmětem konzultace se zúčastněnými stranami;

| iii) | činnost nahrazuje stávající činnost výroby elektřiny s vysokými emisemi, která využívá pevná nebo kapalná fosilní paliva; |
| --- | --- |

iii)

činnost nahrazuje stávající činnost výroby elektřiny s vysokými emisemi, která využívá pevná nebo kapalná fosilní paliva;

| iv) | nově instalovaná výrobní kapacita nepřesahuje kapacitu zařízení, které nahradila, o více než 15 %; |
| --- | --- |

iv)

nově instalovaná výrobní kapacita nepřesahuje kapacitu zařízení, které nahradila, o více než 15 %;

| v) | zařízení je navrženo a vybudováno tak, aby používalo obnovitelná a/nebo nízkouhlíková plynná paliva, a přechod k plnému využívání obnovitelných a/nebo nízkouhlíkových plynných paliv proběhne do 31. prosince 2035, přičemž řídící orgán podniku schválí závazný a ověřitelný plán; |
| --- | --- |

v)

zařízení je navrženo a vybudováno tak, aby používalo obnovitelná a/nebo nízkouhlíková plynná paliva, a přechod k plnému využívání obnovitelných a/nebo nízkouhlíkových plynných paliv proběhne do 31. prosince 2035, přičemž řídící orgán podniku schválí závazný a ověřitelný plán;

| vi) | nahrazení vede ke snížení emisí skleníkových plynů nejméně o 55 % po dobu životnosti nově instalované výrobní kapacity; |
| --- | --- |

vi)

nahrazení vede ke snížení emisí skleníkových plynů nejméně o 55 % po dobu životnosti nově instalované výrobní kapacity;

| vii) | pokud činnost probíhá na území členského státu, v němž je využíváno k výrobě energie uhlí, zavázal se tento členský stát k postupnému ukončení výroby energie z uhlí a oznámil to ve svém integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu uvedeném v článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (*8) nebo v jiném nástroji. |
| --- | --- |

vii)

pokud činnost probíhá na území členského státu, v němž je využíváno k výrobě energie uhlí, zavázal se tento členský stát k postupnému ukončení výroby energie z uhlí a oznámil to ve svém integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu uvedeném v článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (*8) nebo v jiném nástroji.

Splnění kritérií uvedených v bodě 1 písm. b) ověřuje nezávislá třetí strana. Ověřovatel – nezávislá třetí strana má nezbytné zdroje a odborné znalosti k provádění tohoto ověření. Ověřovatel – nezávislá třetí strana není ve střetu zájmů s vlastníkem nebo investorem a nepodílí se na vývoji nebo provozování činnosti. Ověřovatel – nezávislá třetí strana provádí pečlivé ověření souladu s technickými screeningovými kritérii. Nezávislá třetí strana zejména každý rok zveřejňuje a předává Komisi zprávu:

| a) | osvědčující úroveň přímých emisí skleníkových plynů uvedenou v odst. 1 písm. b) bodě i); |
| --- | --- |

a)

osvědčující úroveň přímých emisí skleníkových plynů uvedenou v odst. 1 písm. b) bodě i);

| b) | případně posuzující, zda jsou roční přímé emise skleníkových plynů v rámci dané činnosti na věrohodné trajektorii ke splnění průměrné prahové hodnoty uvedené v odst. 1 písm. b) bodě i) během 20 let; |
| --- | --- |

b)

případně posuzující, zda jsou roční přímé emise skleníkových plynů v rámci dané činnosti na věrohodné trajektorii ke splnění průměrné prahové hodnoty uvedené v odst. 1 písm. b) bodě i) během 20 let;

| c) | posouzení, zda je činnost na věrohodné trajektorii k dosažení souladu s bodem 1 písm. b) bodem v). |
| --- | --- |

c)

posouzení, zda je činnost na věrohodné trajektorii k dosažení souladu s bodem 1 písm. b) bodem v).

Při provádění posouzení uvedeného v bodě 1 písm. b) zohlední ověřovatel – nezávislá třetí strana zejména plánované roční přímé emise skleníkových plynů pro každý rok trajektorie, skutečné roční přímé emise skleníkových plynů, plánované a skutečné provozní hodiny a plánované a skutečné využití obnovitelných nebo nízkouhlíkových plynů.

Na základě zpráv, které jí byly předány, může Komise příslušným provozovatelům zaslat stanovisko. Komise tyto zprávy zohlední při provádění přezkumu uvedeného v čl. 19 odst. 5 nařízení (EU) 2020/852.

| 2. | Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, například úniku metanu, nebo je zaveden program detekce a oprav úniků; |
| --- | --- | --- |

2.

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, například úniku metanu, nebo je zaveden program detekce a oprav úniků;

| b) | při provozu se vykazuje fyzické měření emisí a eliminuje se únik. |
| --- | --- |

b)

při provozu se vykazuje fyzické měření emisí a eliminuje se únik.

| 3. | Pokud se při této činnosti kombinují fosilní plynná paliva s plynnými nebo kapalnými biopalivy, zemědělská biomasa používaná k výrobě biopaliv splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001, zatímco lesní biomasa splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

3.

Pokud se při této činnosti kombinují fosilní plynná paliva s plynnými nebo kapalnými biopalivy, zemědělská biomasa používaná k výrobě biopaliv splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001, zatímco lesní biomasa splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Netýká se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovních emisí spojených s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení.

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.30.   Vysoce účinná kombinovaná výroba tepla/chladu a energie z fosilních plynných paliv

Popis činnosti

Výstavba, rekonstrukce a provoz zařízení na kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny s využitím fosilních plynných paliv. Tato činnost nezahrnuje vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny výhradním využíváním obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv uvedených v oddíle 4.19 této přílohy a bioplynu a biokapalin uvedených v oddíle 4.20 této přílohy.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie mohou být spojeny s kódy NACE D35.11 a D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | emise skleníkových plynů během životního cyklu z kombinované výroby tepla/chladu a elektřiny z plynných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2 na 1 kWh energetického výstupu z kombinované výroby.
  Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.
  Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí, včetně zachycování uhlíku nebo používání obnovitelných nebo nízkouhlíkových plynů, je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s kritérii stanovenými v příslušných oddílech této přílohy. Pokud je zachycen CO2 emitovaný při výrobě elektřiny, musí splňovat mezní hodnotu emisí stanovenou v bodě 1 tohoto oddílu a být přepraven a skladován pod zemí způsobem, který splňuje technická screeningová kritéria pro přepravu CO2 a ukládání CO2 stanovená v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

emise skleníkových plynů během životního cyklu z kombinované výroby tepla/chladu a elektřiny z plynných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2 na 1 kWh energetického výstupu z kombinované výroby.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí, včetně zachycování uhlíku nebo používání obnovitelných nebo nízkouhlíkových plynů, je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s kritérii stanovenými v příslušných oddílech této přílohy. Pokud je zachycen CO2 emitovaný při výrobě elektřiny, musí splňovat mezní hodnotu emisí stanovenou v bodě 1 tohoto oddílu a být přepraven a skladován pod zemí způsobem, který splňuje technická screeningová kritéria pro přepravu CO2 a ukládání CO2 stanovená v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy.

| b) | zařízení, pro něž je stavební povolení uděleno do 31. prosince 2030, splňují všechny následující podmínky:






  i) | činnost dosahuje úspor primární energie ve výši alespoň 10 % ve srovnání s referenční hodnotou pro oddělenou výrobu tepla a elektřiny; úspory primární energie se vypočítají na základě vzorce uvedeného ve směrnici 2012/27/EU; |
| --- | --- | --- |

b)

zařízení, pro něž je stavební povolení uděleno do 31. prosince 2030, splňují všechny následující podmínky:

i)

činnost dosahuje úspor primární energie ve výši alespoň 10 % ve srovnání s referenční hodnotou pro oddělenou výrobu tepla a elektřiny; úspory primární energie se vypočítají na základě vzorce uvedeného ve směrnici 2012/27/EU;

| ii) | přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh výstupní energie; |
| --- | --- |

ii)

přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh výstupní energie;

| iii) | elektřina a/nebo teplo/chlad, které mají být nahrazeny, nemohou být vyrobeny z obnovitelných zdrojů energie na základě srovnávacího posouzení s nákladově nejefektivnější a technicky proveditelnou alternativou z obnovitelných zdrojů pro stejnou určenou kapacitu; výsledek tohoto srovnávacího posouzení je zveřejněn a je předmětem konzultace se zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

iii)

elektřina a/nebo teplo/chlad, které mají být nahrazeny, nemohou být vyrobeny z obnovitelných zdrojů energie na základě srovnávacího posouzení s nákladově nejefektivnější a technicky proveditelnou alternativou z obnovitelných zdrojů pro stejnou určenou kapacitu; výsledek tohoto srovnávacího posouzení je zveřejněn a je předmětem konzultace se zúčastněnými stranami;

| iv) | činnost nahrazuje stávající činnost kombinované výroby tepla/chladu a elektřiny s vysokými emisemi, samostatnou činnost výroby tepla/chladu nebo samostatnou činnost při výrobě elektřiny, která využívá tuhá nebo kapalná fosilní paliva; |
| --- | --- |

iv)

činnost nahrazuje stávající činnost kombinované výroby tepla/chladu a elektřiny s vysokými emisemi, samostatnou činnost výroby tepla/chladu nebo samostatnou činnost při výrobě elektřiny, která využívá tuhá nebo kapalná fosilní paliva;

| v) | nově instalovaná výrobní kapacita nepřesahuje kapacitu nahrazeného zařízení; |
| --- | --- |

v)

nově instalovaná výrobní kapacita nepřesahuje kapacitu nahrazeného zařízení;

| vi) | zařízení je navrženo a vybudováno tak, aby používalo obnovitelná a/nebo nízkouhlíková plynná paliva, a přechod k plnému využívání obnovitelných a/nebo nízkouhlíkových plynných paliv proběhne do 31. prosince 2035, přičemž řídící orgán podniku schválí závazný a ověřitelný plán; |
| --- | --- |

vi)

zařízení je navrženo a vybudováno tak, aby používalo obnovitelná a/nebo nízkouhlíková plynná paliva, a přechod k plnému využívání obnovitelných a/nebo nízkouhlíkových plynných paliv proběhne do 31. prosince 2035, přičemž řídící orgán podniku schválí závazný a ověřitelný plán;

| vii) | nahrazení vede ke snížení emisí skleníkových plynů nejméně o 55 % na jednu kWh výstupní energie; |
| --- | --- |

vii)

nahrazení vede ke snížení emisí skleníkových plynů nejméně o 55 % na jednu kWh výstupní energie;

| viii) | renovace zařízení nezvýší výrobní kapacitu zařízení; |
| --- | --- |

viii)

renovace zařízení nezvýší výrobní kapacitu zařízení;

| ix) | pokud činnost probíhá na území členského státu, v němž je využíváno k výrobě energie uhlí, zavázal se tento členský stát k postupnému ukončení využívání výroby energie z uhlí a oznámil to ve svém integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu uvedeném v článku 3 nařízení (EU) 2018/1999 nebo v jiném nástroji. |
| --- | --- |

ix)

pokud činnost probíhá na území členského státu, v němž je využíváno k výrobě energie uhlí, zavázal se tento členský stát k postupnému ukončení využívání výroby energie z uhlí a oznámil to ve svém integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu uvedeném v článku 3 nařízení (EU) 2018/1999 nebo v jiném nástroji.

Splnění kritérií uvedených v bodě 1 písm. b) ověřuje nezávislá třetí strana. Ověřovatel – nezávislá třetí strana má nezbytné zdroje a odborné znalosti k provádění tohoto ověření. Ověřovatel – nezávislá třetí strana není ve střetu zájmů s vlastníkem nebo investorem a nepodílí se na vývoji nebo provozování činnosti. Ověřovatel – nezávislá třetí strana provádí pečlivé ověření souladu s technickými screeningovými kritérii. Nezávislá třetí strana zejména každý rok zveřejňuje a předává Komisi zprávu:

| a) | osvědčující úroveň přímých emisí skleníkových plynů uvedenou v odst. 1 písm. b) bodě ii); |
| --- | --- |

a)

osvědčující úroveň přímých emisí skleníkových plynů uvedenou v odst. 1 písm. b) bodě ii);

| b) | posuzující, zda je činnost na věrohodné trajektorii k dosažení souladu s bodem 1 písm. b) bodem vi). |
| --- | --- |

b)

posuzující, zda je činnost na věrohodné trajektorii k dosažení souladu s bodem 1 písm. b) bodem vi).

Na základě zpráv, které jí byly předány, může Komise příslušným provozovatelům zaslat stanovisko. Komise tyto zprávy zohlední při provádění přezkumu uvedeného v čl. 19 odst. 5 nařízení (EU) 2020/852.

| 2. | Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, včetně úniku metanu, nebo je zaveden program detekce a oprav úniků; |
| --- | --- | --- |

2.

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, včetně úniku metanu, nebo je zaveden program detekce a oprav úniků;

| b) | při provozu se vykazuje fyzické měření emisí a eliminuje se únik. |
| --- | --- |

b)

při provozu se vykazuje fyzické měření emisí a eliminuje se únik.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Netýká se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovních emisí spojených s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení.

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.31.   Výroba tepla/chladu z fosilních plynných paliv v systému účinného dálkového vytápění a chlazení

Popis činnosti

Výstavba, renovace a provoz zařízení na výrobu tepla, která vyrábějí teplo/chlad s využitím fosilních plynných paliv, připojená k účinnému dálkovému vytápění a chlazení ve smyslu čl. 2 bodu 41 směrnice 2012/27/EU. Tato činnost nezahrnuje výrobu tepla/chladu v účinném dálkovém vytápění výhradním využíváním obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv, které jsou uvedeny v oddíle 4.23 této přílohy, a bioplynu a biokapalin, které jsou uvedeny v oddíle 4.24 této přílohy.

Činnost je zařazena do kódu NACE D35.30 v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností stanovenou nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby tepla/chladu z plynných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.
  Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí, včetně zachycování uhlíku nebo používání obnovitelných nebo nízkouhlíkových plynů, je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s kritérii stanovenými v příslušných oddílech této přílohy. Pokud je CO2 emitovaný při výrobě elektřiny zachycen, musí splňovat mezní hodnotu emisí stanovenou v bodě 1 tohoto oddílu a být přepraven a skladován pod zemí způsobem, který splňuje technická screeningová kritéria pro přepravu CO2 a ukládání CO2 stanovená v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby tepla/chladu z plynných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí, včetně zachycování uhlíku nebo používání obnovitelných nebo nízkouhlíkových plynů, je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s kritérii stanovenými v příslušných oddílech této přílohy. Pokud je CO2 emitovaný při výrobě elektřiny zachycen, musí splňovat mezní hodnotu emisí stanovenou v bodě 1 tohoto oddílu a být přepraven a skladován pod zemí způsobem, který splňuje technická screeningová kritéria pro přepravu CO2 a ukládání CO2 stanovená v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy.

| b) | zařízení, pro něž je stavební povolení uděleno do 31. prosince 2030, splňují všechny následující podmínky:






  i) | tepelná energie vyrobená touto činností se používá v systému účinného dálkového vytápění a chlazení ve smyslu směrnice 2012/27/EU; |
| --- | --- | --- |

b)

zařízení, pro něž je stavební povolení uděleno do 31. prosince 2030, splňují všechny následující podmínky:

i)

tepelná energie vyrobená touto činností se používá v systému účinného dálkového vytápění a chlazení ve smyslu směrnice 2012/27/EU;

| ii) | přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh výstupní energie; |
| --- | --- |

ii)

přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh výstupní energie;

| iii) | teplo/chlad, které má být nahrazeno, nemůže být vyrobeno z obnovitelných zdrojů energie na základě srovnávacího posouzení s nákladově nejefektivnější a technicky proveditelnou alternativou z obnovitelných zdrojů pro stejnou kapacitu; výsledek tohoto srovnávacího posouzení je zveřejněn a je předmětem konzultace se zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

iii)

teplo/chlad, které má být nahrazeno, nemůže být vyrobeno z obnovitelných zdrojů energie na základě srovnávacího posouzení s nákladově nejefektivnější a technicky proveditelnou alternativou z obnovitelných zdrojů pro stejnou kapacitu; výsledek tohoto srovnávacího posouzení je zveřejněn a je předmětem konzultace se zúčastněnými stranami;

| iv) | činnost nahrazuje stávající činnost vytápění/chlazení s vysokými emisemi, která využívá pevná nebo kapalná fosilní paliva; |
| --- | --- |

iv)

činnost nahrazuje stávající činnost vytápění/chlazení s vysokými emisemi, která využívá pevná nebo kapalná fosilní paliva;

| v) | nově instalovaná výrobní kapacita nepřesahuje kapacitu nahrazeného zařízení; |
| --- | --- |

v)

nově instalovaná výrobní kapacita nepřesahuje kapacitu nahrazeného zařízení;

| vi) | zařízení je navrženo a vybudováno tak, aby používalo obnovitelná a/nebo nízkouhlíková plynná paliva, a přechod k plnému využívání obnovitelných a/nebo nízkouhlíkových plynných paliv proběhne do 31. prosince 2035, přičemž řídící orgán podniku schválí závazný a ověřitelný plán; |
| --- | --- |

vi)

zařízení je navrženo a vybudováno tak, aby používalo obnovitelná a/nebo nízkouhlíková plynná paliva, a přechod k plnému využívání obnovitelných a/nebo nízkouhlíkových plynných paliv proběhne do 31. prosince 2035, přičemž řídící orgán podniku schválí závazný a ověřitelný plán;

| vii) | nahrazení vede ke snížení emisí skleníkových plynů nejméně o 55 % na jednu kWh výstupní energie; |
| --- | --- |

vii)

nahrazení vede ke snížení emisí skleníkových plynů nejméně o 55 % na jednu kWh výstupní energie;

| viii) | renovace zařízení nezvýší výrobní kapacitu zařízení; |
| --- | --- |

viii)

renovace zařízení nezvýší výrobní kapacitu zařízení;

| ix) | pokud činnost probíhá na území členského státu, v němž je využíváno k výrobě energie uhlí, zavázal se tento členský stát k postupnému ukončení využívání výroby energie z uhlí a oznámil to ve svém integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu uvedeném v článku 3 nařízení (EU) 2018/1999 nebo v jiném nástroji. |
| --- | --- |

ix)

pokud činnost probíhá na území členského státu, v němž je využíváno k výrobě energie uhlí, zavázal se tento členský stát k postupnému ukončení využívání výroby energie z uhlí a oznámil to ve svém integrovaném vnitrostátním plánu v oblasti energetiky a klimatu uvedeném v článku 3 nařízení (EU) 2018/1999 nebo v jiném nástroji.

Splnění kritérií uvedených v bodě 1 písm. b) ověřuje nezávislá třetí strana. Ověřovatel – nezávislá třetí strana má nezbytné zdroje a odborné znalosti k provádění tohoto ověření. Ověřovatel – nezávislá třetí strana není ve střetu zájmů s vlastníkem nebo investorem a nepodílí se na vývoji nebo provozování činnosti. Ověřovatel – nezávislá třetí strana provádí pečlivé ověření souladu s technickými screeningovými kritérii. Nezávislá třetí strana zejména každý rok zveřejňuje a předává Komisi zprávu:

| a) | osvědčující úroveň přímých emisí skleníkových plynů uvedenou v odst. 1 písm. b) bodě ii); |
| --- | --- |

a)

osvědčující úroveň přímých emisí skleníkových plynů uvedenou v odst. 1 písm. b) bodě ii);

| b) | posuzující, zda je činnost na věrohodné trajektorii k dosažení souladu s bodem 1 písm. b) bodem vi). |
| --- | --- |

b)

posuzující, zda je činnost na věrohodné trajektorii k dosažení souladu s bodem 1 písm. b) bodem vi).

Na základě zpráv, které jí byly předány, může Komise příslušným provozovatelům zaslat stanovisko. Komise tyto zprávy zohlední při provádění přezkumu uvedeného v čl. 19 odst. 5 nařízení (EU) 2020/852.

| 2. | Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, například úniku metanu, nebo je zaveden program detekce a oprav úniků; |
| --- | --- | --- |

2.

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, například úniku metanu, nebo je zaveden program detekce a oprav úniků;

| b) | při provozu se vykazuje fyzické měření emisí a eliminuje se únik. |
| --- | --- |

b)

při provozu se vykazuje fyzické měření emisí a eliminuje se únik.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Netýká se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovních emisí spojených s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení.

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

---

(*1)  Směrnice Rady 2009/71/Euratom ze dne 25. června 2009, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení (Úř. věst. L 172, 2.7.2009, s. 18).

*1

(*2)  Směrnice Rady 2011/70/Euratom ze dne 19. července 2011, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem (Úř. věst. L 199, 2.8.2011, s. 48).

*2

(*3)  Směrnice Rady 2013/59/Euratom ze dne 5. prosince 2013, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy ochrany před nebezpečím vystavení ionizujícímu záření a zrušují se směrnice 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom a 2003/122/Euratom (Úř. věst. L 13, 17.1.2014, s. 1).

*3

(*4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (Úř. věst. L 26, 28.1.2012, s. 1).

*4

(*5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

*5

(*6)  Doporučení Komise 2006/851/Euratom ze dne 24. října 2006 o správě finančních zdrojů na vyřazování jaderných zařízení z provozu a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady (Úř. věst. L 330, 28.11.2006, s. 31).

*6

(*7)  Směrnice Rady 2013/51/Euratom ze dne 22. října 2013, kterou se stanoví požadavky na ochranu zdraví obyvatelstva, pokud jde o radioaktivní látky ve vodě určené k lidské spotřebě (Úř. věst. L 296, 7.11.2013, s. 12).

*7

(*8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

*8

---

PŘÍLOHA II

V příloze II nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 se vkládají nové oddíly 4.26, 4.27, 4.28, 4.29, 4.30 a 4.31, které znějí:

„4.26.   Předobchodní fáze pokročilých technologií pro výrobu energie z jaderných procesů s minimálním odpadem z palivového cyklu

Popis činnosti

Výzkum, vývoj, demonstrace a zavádění inovativních zařízení na výrobu elektřiny, licencovaných příslušnými orgány členských států v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy, která vyrábějí energii z jaderných procesů s minimálním odpadem z palivového cyklu.

Činnost je zařazena do kódů NACE M72 a M72.1 v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností stanovenou nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (1), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (1), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (2), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (3) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (2), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (3) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (4) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (5); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (4) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (5);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Činnost je v souladu s ustanoveními Smlouvy o Euratomu a právními předpisy přijatými na jejím základě, zejména směrnicí 2013/59/Euratom, směrnicí 2009/71/Euratom a směrnicí Rady 2011/70/Euratom, jakož i platnými právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijatými podle článku 192 SFEU, zejména směrnicí 2011/92/EU a směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- |

5.

Činnost je v souladu s ustanoveními Smlouvy o Euratomu a právními předpisy přijatými na jejím základě, zejména směrnicí 2013/59/Euratom, směrnicí 2009/71/Euratom a směrnicí Rady 2011/70/Euratom, jakož i platnými právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijatými podle článku 192 SFEU, zejména směrnicí 2011/92/EU a směrnicí 2000/60/ES;

| 6. | Činnost je v souladu s vnitrostátními právními předpisy, které provádějí směrnici 2009/71/Euratom, a to i pokud jde o hodnocení odolnosti jaderných elektráren Unie vůči extrémním přírodním nebezpečím, včetně zemětřesení, prostřednictvím zátěžových testů. Činnost tedy probíhá na území členského státu, kde provozovatel jaderného zařízení:






  a) | předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- | --- |

6.

Činnost je v souladu s vnitrostátními právními předpisy, které provádějí směrnici 2009/71/Euratom, a to i pokud jde o hodnocení odolnosti jaderných elektráren Unie vůči extrémním přírodním nebezpečím, včetně zemětřesení, prostřednictvím zátěžových testů. Činnost tedy probíhá na území členského státu, kde provozovatel jaderného zařízení:

a)

předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom);

| b) | přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- |

b)

přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom);

| c) | provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom).

Činnost splňuje požadavky směrnice 2009/71/Euratom podpořené nejnovějšími mezinárodními pokyny Mezinárodní agentury pro atomovou energii a asociace WENRA, což přispívá ke zvýšení odolnosti a schopnosti nových a stávajících jaderných elektráren čelit extrémním přírodním nebezpečím, včetně povodní a extrémních povětrnostních podmínek.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Jsou zjištěna a řešena rizika zhoršování stavu životního prostředí související se zachováním kvality vody a předcházením vodnímu stresu v souladu s plánem hospodaření s vodou a ochrany vod vypracovaným po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami.

S cílem omezit tepelné anomálie spojené s vypouštěním odpadního tepla provozovatelé vnitrozemských jaderných elektráren, kteří využívají jednorázové mokré chlazení odběrem vody z řeky nebo jezera, kontrolují:

| a) | maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a |
| --- | --- |

a)

maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a

| b) | maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem. |
| --- | --- |

b)

maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem.

Kontrola teploty se provádí v souladu s případnými podmínkami individuální licence pro konkrétní operace nebo prahovými hodnotami v souladu s regulačním rámcem Unie.

Činnost je v souladu s normami Industry Foundation Classes (IFC).

Jaderné činnosti jsou provozovány v souladu s požadavky na vodu určenou k lidské spotřebě podle směrnice 2000/60/ES a směrnice 2013/51/Euratom, kterou se stanoví požadavky na ochranu zdraví obyvatelstva, pokud jde o radioaktivní látky ve vodě určené k lidské spotřebě.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s neradioaktivním i radioaktivním odpadem, který zajišťuje maximální opětovné použití nebo recyklaci tohoto odpadu na konci životnosti v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

Během provozu a vyřazování z provozu je množství radioaktivního odpadu minimalizováno a množství volně použitelných materiálů je maximalizováno v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a v souladu s požadavky na radiační ochranu stanovenými ve směrnici 2013/59/Euratom.

Je zaveden systém financování, který má zajistit odpovídající financování všech činností vyřazování z provozu a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a doporučením 2006/851/Euratom.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

Příslušné prvky v tomto oddíle jsou obsaženy ve zprávách členských států pro Komisi v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2011/70/Euratom.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy. Úrovně neradioaktivních emisí jsou stejné nebo nižší než úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL), stanovenými v závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení. Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U jaderných elektráren s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak nižším než prahové hodnoty platné pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

Vypouštění radioaktivních látek do ovzduší, vodních útvarů a zeminy (půdy) je v souladu s individuálními podmínkami povolení pro konkrétní provoz, případně s vnitrostátními prahovými hodnotami v souladu se směrnicí 2013/51/Euratom a směrnicí 2013/59/Euratom.

S vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem se nakládá bezpečně a odpovědně v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a směrnicí 2013/59/Euratom.

Projekt má k dispozici odpovídající kapacitu prozatímního uskladnění, přičemž jsou zavedeny vnitrostátní plány na uložení, aby se minimalizovala doba trvání prozatímního uskladnění, v souladu s ustanovením směrnice 2011/70/Euratom, které považuje skladování radioaktivního odpadu, včetně dlouhodobého uskladnění, za dočasné řešení, nikoli však za alternativu k jeho uložení.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

U lokalit/provozů umístěných v oblastech citlivých z hlediska biologické rozmanitosti nebo v jejich blízkosti, které budou mít pravděpodobně významný vliv na oblasti citlivé z hlediska biologické rozmanitosti (včetně sítě chráněných oblastí Natura 2000, míst světového dědictví UNESCO a klíčových oblastí biologické rozmanitosti, jakož i dalších chráněných oblastí) bylo případně provedeno příslušné posouzení a na základě jeho závěrů se provádějí nezbytná zmírňující opatření.

Lokality/provozy nesmí způsobit újmu z hlediska stavu ochrany žádnému ze stanovišť nebo druhů vyskytujících se v chráněných oblastech.

4.27.   Výstavba a bezpečný provoz nových jaderných elektráren na výrobu elektřiny a/nebo tepla, včetně výroby vodíku, s využitím nejlepších dostupných technologií

Popis činnosti

Výstavba a bezpečný provoz nových jaderných zařízení, pro něž příslušné orgány členských států v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy vydaly stavební povolení do roku 2045 k výrobě elektřiny nebo zpracování tepla pro účely dálkového vytápění nebo průmyslových procesů, například výroby vodíku (nová jaderná zařízení), jakož i zvýšení jejich bezpečnosti.

Činnost je v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností stanovenou nařízením (ES) č. 1893/2006 zařazena do kódů NACE D35.11 a F42.22.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (6), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (6), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (7), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (8) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (7), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (8) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (9) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (10); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (9) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (10);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Činnost je v souladu s ustanoveními Smlouvy o Euratomu a právními předpisy přijatými na jejím základě, zejména směrnicí 2013/59/Euratom, směrnicí 2009/71/Euratom a směrnicí Rady 2011/70/Euratom, jakož i platnými právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijatými podle článku 192 SFEU, zejména směrnicí 2011/92/EU a směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- |

5.

Činnost je v souladu s ustanoveními Smlouvy o Euratomu a právními předpisy přijatými na jejím základě, zejména směrnicí 2013/59/Euratom, směrnicí 2009/71/Euratom a směrnicí Rady 2011/70/Euratom, jakož i platnými právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijatými podle článku 192 SFEU, zejména směrnicí 2011/92/EU a směrnicí 2000/60/ES;

| 6. | Činnost je v souladu s vnitrostátními právními předpisy, které provádějí směrnici 2009/71/Euratom, a to i pokud jde o hodnocení odolnosti jaderných elektráren Unie vůči extrémním přírodním nebezpečím, včetně zemětřesení, prostřednictvím zátěžových testů. Činnost tedy probíhá na území členského státu, kde provozovatel jaderného zařízení:






  a) | předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- | --- |

6.

Činnost je v souladu s vnitrostátními právními předpisy, které provádějí směrnici 2009/71/Euratom, a to i pokud jde o hodnocení odolnosti jaderných elektráren Unie vůči extrémním přírodním nebezpečím, včetně zemětřesení, prostřednictvím zátěžových testů. Činnost tedy probíhá na území členského státu, kde provozovatel jaderného zařízení:

a)

předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom);

| b) | přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- |

b)

přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom);

| c) | provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom).

Činnost splňuje požadavky směrnice 2009/71/Euratom podpořené nejnovějšími mezinárodními pokyny Mezinárodní agentury pro atomovou energii a asociace WENRA, což přispívá ke zvýšení odolnosti a schopnosti nových a stávajících jaderných elektráren čelit extrémním přírodním nebezpečím, včetně povodní a extrémních povětrnostních podmínek.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Jsou zjištěna a řešena rizika zhoršování stavu životního prostředí související se zachováním kvality vody a předcházením vodnímu stresu v souladu s plánem hospodaření s vodou a ochrany vod vypracovaným po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami.

S cílem omezit tepelné anomálie spojené s vypouštěním odpadního tepla provozovatelé vnitrozemských jaderných elektráren, kteří využívají jednorázové mokré chlazení odběrem vody z řeky nebo jezera, kontrolují:

| a) | maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a |
| --- | --- |

a)

maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a

| b) | maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem. |
| --- | --- |

b)

maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem.

Kontrola teploty se provádí v souladu s případnými podmínkami individuální licence pro konkrétní operace, a/nebo s prahovými hodnotami v souladu s regulačním rámcem EU.

Činnost je v souladu s normami Industry Foundation Classes (IFC).

Jaderné činnosti jsou provozovány v souladu s požadavky na vodu určenou k lidské spotřebě podle směrnice 2000/60/ES a směrnice 2013/51/Euratom, kterou se stanoví požadavky na ochranu zdraví obyvatelstva, pokud jde o radioaktivní látky ve vodě určené k lidské spotřebě.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s neradioaktivním i radioaktivním odpadem, který zajišťuje maximální opětovné použití nebo recyklaci tohoto odpadu na konci životnosti v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

Během provozu a vyřazování z provozu je množství radioaktivního odpadu minimalizováno a množství volně použitelných materiálů je maximalizováno v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a v souladu s požadavky na radiační ochranu stanovenými ve směrnici 2013/59/Euratom.

Je zaveden systém financování, který má zajistit odpovídající financování všech činností vyřazování z provozu a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a doporučením 2006/851/Euratom.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

Příslušné prvky v tomto oddíle jsou obsaženy ve zprávách členských států pro Komisi v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2011/70/Euratom.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy. Úrovně neradioaktivních emisí jsou stejné nebo nižší než úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL), stanovenými v závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení. Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U jaderných elektráren s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak nižším než prahové hodnoty platné pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

Vypouštění radioaktivních látek do ovzduší, vodních útvarů a zeminy (půdy) je v souladu s individuálními podmínkami povolení pro konkrétní provoz, případně s vnitrostátními prahovými hodnotami v souladu se směrnicí 2013/51/Euratom a směrnicí 2013/59/Euratom.

S vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem se nakládá bezpečně a odpovědně v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a směrnicí 2013/59/Euratom.

Projekt má k dispozici odpovídající kapacitu prozatímního uskladnění, přičemž jsou zavedeny vnitrostátní plány na uložení, aby se minimalizovala doba trvání prozatímního uskladnění, v souladu s ustanovením směrnice 2011/70/Euratom, které považuje skladování radioaktivního odpadu, včetně dlouhodobého uskladnění, za dočasné řešení, nikoli však za alternativu k jeho uložení.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

U lokalit/provozů umístěných v oblastech citlivých z hlediska biologické rozmanitosti nebo v jejich blízkosti, které budou mít pravděpodobně významný vliv na oblasti citlivé z hlediska biologické rozmanitosti (včetně sítě chráněných oblastí Natura 2000, míst světového dědictví UNESCO a klíčových oblastí biologické rozmanitosti, jakož i dalších chráněných oblastí) bylo případně provedeno příslušné posouzení a na základě jeho závěrů se provádějí nezbytná zmírňující opatření.

Lokality/provozy nesmí způsobit újmu z hlediska stavu ochrany žádnému ze stanovišť nebo druhů vyskytujících se v chráněných oblastech.

4.28.   Výroba elektřiny z jaderné energie ve stávajících zařízeních

Popis činnosti

Změna stávajících jaderných zařízení za účelem prodloužení doby trvání bezpečného provozu jaderných zařízení, která vyrábějí elektřinu nebo teplo z jaderné energie (dále jen „jaderné elektrárny“) do roku 2040, s povolením příslušných orgánů členských států a v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy.

Činnost je v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností stanovenou nařízením (ES) č. 1893/2006 zařazena do kódů NACE D35.11 a F42.2.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (11), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (11), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (12), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (13) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (12), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (13) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (14) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (15); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (14) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (15);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Činnost je v souladu s ustanoveními Smlouvy o Euratomu a právními předpisy přijatými na jejím základě, zejména směrnicí 2013/59/Euratom, směrnicí 2009/71/Euratom a směrnicí Rady 2011/70/Euratom, jakož i platnými právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijatými podle článku 192 SFEU, zejména směrnicí 2011/92/EU a směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- |

5.

Činnost je v souladu s ustanoveními Smlouvy o Euratomu a právními předpisy přijatými na jejím základě, zejména směrnicí 2013/59/Euratom, směrnicí 2009/71/Euratom a směrnicí Rady 2011/70/Euratom, jakož i platnými právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí přijatými podle článku 192 SFEU, zejména směrnicí 2011/92/EU a směrnicí 2000/60/ES;

| 6. | Činnost je v souladu s vnitrostátními právními předpisy, které provádějí směrnici 2009/71/Euratom, a to i pokud jde o hodnocení odolnosti jaderných elektráren Unie vůči extrémním přírodním nebezpečím, včetně zemětřesení, prostřednictvím zátěžových testů. Činnost tedy probíhá na území členského státu, kde provozovatel jaderného zařízení:






  a) | předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- | --- |

6.

Činnost je v souladu s vnitrostátními právními předpisy, které provádějí směrnici 2009/71/Euratom, a to i pokud jde o hodnocení odolnosti jaderných elektráren Unie vůči extrémním přírodním nebezpečím, včetně zemětřesení, prostřednictvím zátěžových testů. Činnost tedy probíhá na území členského státu, kde provozovatel jaderného zařízení:

a)

předložil důkaz jaderné bezpečnosti, jehož rozsah a úroveň podrobností odpovídají možnému rozsahu a povaze nebezpečí, které je pro jaderné zařízení a jeho areál relevantní (čl. 6 písm. b) směrnice 2009/71/Euratom);

| b) | přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom); |
| --- | --- |

b)

přijal opatření v oblasti hloubkové ochrany s cílem mimo jiné zajistit, aby byl minimalizován dopad extrémních vnějších přírodních nebezpečí a neúmyslných nebezpečí způsobených člověkem (čl. 8b odst. 1 písm. a) směrnice 2009/71/Euratom);

| c) | provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

provedl odpovídající posouzení místa a konkrétního zařízení, které se provádí, když dotyčný provozovatel žádá o povolení k výstavbě nebo provozu jaderné elektrárny (čl. 8c písm. a) směrnice 2009/71/Euratom).

Činnost splňuje požadavky směrnice 2009/71/Euratom podpořené nejnovějšími mezinárodními pokyny Mezinárodní agentury pro atomovou energii a asociace WENRA, což přispívá ke zvýšení odolnosti a schopnosti nových a stávajících jaderných elektráren čelit extrémním přírodním nebezpečím, včetně povodní a extrémních povětrnostních podmínek.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Jsou zjištěna a řešena rizika zhoršování stavu životního prostředí související se zachováním kvality vody a předcházením vodnímu stresu v souladu s plánem hospodaření s vodou a ochrany vod vypracovaným po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami.

S cílem omezit tepelné anomálie spojené s vypouštěním odpadního tepla provozovatelé vnitrozemských jaderných elektráren, kteří využívají jednorázové mokré chlazení odběrem vody z řeky nebo jezera, kontrolují:

| a) | maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a |
| --- | --- |

a)

maximální teplotu přijímajícího sladkovodního útvaru po smíchání a

| b) | maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem. |
| --- | --- |

b)

maximální teplotní rozdíl mezi vypouštěnou chladicí vodou a přijímajícím sladkovodním útvarem.

Kontrola teploty se provádí v souladu s případnými podmínkami individuální licence pro konkrétní operace, nebo s prahovými hodnotami v souladu s právem Unie.

Činnost je v souladu s normami Industry Foundation Classes (IFC).

Jaderné činnosti jsou provozovány v souladu s požadavky na vodu určenou k lidské spotřebě podle směrnice 2000/60/ES a směrnice 2013/51/Euratom, kterou se stanoví požadavky na ochranu zdraví obyvatelstva, pokud jde o radioaktivní látky ve vodě určené k lidské spotřebě.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s neradioaktivním i radioaktivním odpadem, který zajišťuje maximální opětovné použití nebo recyklaci tohoto odpadu na konci životnosti v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

Během provozu a vyřazování z provozu je množství radioaktivního odpadu minimalizováno a množství volně použitelných materiálů je maximalizováno v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a v souladu s požadavky na radiační ochranu stanovenými ve směrnici 2013/59/Euratom.

Je zaveden systém financování, který má zajistit odpovídající financování všech činností vyřazování z provozu a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a doporučením 2006/851/Euratom.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

Příslušné prvky v tomto oddíle jsou obsaženy ve zprávách členských států pro Komisi v souladu s čl. 14 odst. 1 směrnice 2011/70/Euratom.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy. Úrovně neradioaktivních emisí jsou stejné nebo nižší než úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL), stanovenými v závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení. Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U jaderných elektráren s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak nižším než prahové hodnoty platné pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

Vypouštění radioaktivních látek do ovzduší, vodních útvarů a zeminy (půdy) je v souladu s případnými podmínkami individuální licence pro konkrétní operace, a/nebo s vnitrostátními prahovými hodnotami v souladu se směrnicí 2013/51/Euratom a směrnicí 2013/59/Euratom.

S vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem se nakládá bezpečně a odpovědně v souladu se směrnicí 2011/70/Euratom a směrnicí 2013/59/Euratom.

Projekt má k dispozici odpovídající kapacitu dočasného skladování, přičemž jsou zavedeny vnitrostátní plány pro ukládání, aby se minimalizovala doba trvání dočasného skladování, v souladu s ustanovením směrnice 2011/70/Euratom, které považuje skladování radioaktivního odpadu, včetně dlouhodobého skladování, za dočasné řešení, nikoli však za alternativu k jeho uložení.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

Před výstavbou jaderné elektrárny je v souladu se směrnicí 2011/92/EU dokončeno posouzení vlivů na životní prostředí. Jsou prováděna požadovaná zmírňující a kompenzační opatření.

U lokalit/provozů umístěných v oblastech citlivých z hlediska biologické rozmanitosti nebo v jejich blízkosti, které budou mít pravděpodobně významný vliv na oblasti citlivé z hlediska biologické rozmanitosti (včetně sítě chráněných oblastí Natura 2000, míst světového dědictví UNESCO a klíčových oblastí biologické rozmanitosti, jakož i dalších chráněných oblastí) bylo případně provedeno příslušné posouzení a na základě jeho závěrů se provádějí nezbytná zmírňující opatření.

Lokality/provozy nesmí způsobit újmu z hlediska stavu ochrany žádnému ze stanovišť nebo druhů vyskytujících se v chráněných oblastech.

4.29.   Výroba elektřiny z fosilních plynných paliv

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z fosilních plynných paliv, jež splňují kritéria bodu 1 písm. a) oddílu 4.29 přílohy I. Tato činnost nezahrnuje výrobu elektřiny výhradním využíváním obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv uvedených v oddíle 4.7 přílohy I a bioplynu a biokapalin uvedených v oddíle 4.8 přílohy I.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie mohou být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností stanovenou nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (16), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (16), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (17), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (18) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (17), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (18) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (19) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (20); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (19) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (20);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení.

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.30.   Vysoce účinná kombinovaná výroba tepla/chladu a energie z fosilních plynných paliv

Popis činnosti

Výstavba, renovace a provoz zařízení na kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny využívajících fosilní plynná paliva, jež splňují kritéria bodu 1 písm. a) oddílu 4.30 přílohy I. Tato činnost nezahrnuje vysoce účinnou kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny výhradním využíváním obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv uvedených v oddíle 4.19 přílohy I a bioplynu a biokapalin uvedených v oddíle 4.20 přílohy I.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie mohou být spojeny s kódy NACE D35.11 a D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (21), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (21), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (22), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (23) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (22), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (23) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (24) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (25); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (24) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (25);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení.

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.31.   Výroba tepla/chladu z fosilních plynných paliv v systému účinného dálkového vytápění a chlazení

Popis činnosti

Výstavba, renovace a provoz zařízení na výrobu tepla, která vyrábějí teplo/chlad s využitím fosilním plynných paliv připojených k účinnému dálkovému vytápění a chlazení ve smyslu čl. 2 bodu 41 směrnice 2012/27/EU, jež splňují kritéria bodu 1 písm. a) oddílu 4.31 přílohy I. Tato činnost nezahrnuje výrobu tepla/chladu z účinného dálkového vytápění výhradním využíváním obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv uvedených v bodě 4.23 přílohy I a bioplynu a biokapalin uvedených v oddíle 4.24 přílohy I.

Činnost je zařazena do kódu NACE D35.30 v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností stanovenou nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (26), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se posouzení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (26), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (27), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (28) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (27), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (28) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (29) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (30); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (29) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (30);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení.

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.“

---

(1)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

1

(2)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

2

(3)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

3

(4)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze ze dne [datum přijetí]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

4

(5)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy, COM/2013/249 final.

5

(6)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

6

(7)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

7

(8)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

8

(9)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze ze dne [datum přijetí]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

9

(10)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy, COM/2013/249 final.

10

(11)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

11

(12)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

12

(13)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

13

(14)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze ze dne [datum přijetí]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

14

(15)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy, COM/2013/249 final.

15

(16)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

16

(17)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

17

(18)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

18

(19)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze ze dne [datum přijetí]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

19

(20)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy, COM/2013/249 final.

20

(21)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

21

(22)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

22

(23)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

23

(24)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze ze dne [datum přijetí]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

24

(25)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy, COM/2013/249 final.

25

(26)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

26

(27)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

27

(28)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

28

(29)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze ze dne [datum přijetí]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

29

(30)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy, COM/2013/249 final.

30

---

PŘÍLOHA III

„PŘÍLOHA XII

Standardní šablony pro poskytování informací podle čl. 8 odst. 6 a 7

Informace uvedené v čl. 8 odst. 6 a 7 se u každého použitelného klíčového ukazatele výkonnosti uvádějí takto:

Šablona 1 Činnosti související s jadernou energií a fosilním plynem

| Řádek | Činnosti související s jadernou energií |
| --- | --- |
| 1. | Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči výzkumu, vývoji, demonstracím a zavádění inovativních zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí energii z jaderných procesů s minimálním odpadem z palivového cyklu. | ANO/NE |
| 2. | Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči výstavbě a bezpečnému provozu nových jaderných zařízení na výrobu elektřiny nebo zpracování tepla, a to i pro účely dálkového vytápění nebo průmyslových procesů, jako je výroba vodíku, jakož i zvyšování jejich bezpečnosti za použití nejlepších dostupných technologií. | ANO/NE |
| 3. | Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči bezpečnému provozu stávajících jaderných zařízení, která vyrábějí elektřinu nebo zpracovávají teplo, a to i pro účely dálkového vytápění nebo průmyslových procesů, jako je výroba vodíku z jaderné energie, jakož i zvyšování jejich bezpečnosti. | ANO/NE |
| | Činnosti související s fosilním plynem |
| 4. | Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči výstavbě nebo provozu zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z fosilních plynných paliv. | ANO/NE |
| 5. | Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči výstavbě, renovaci a provozu zařízení na kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny využívajících fosilní plynná paliva. | ANO/NE |
| 6. | Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči výstavbě, renovaci a provozu zařízení na výrobu tepla, která vyrábějí teplo/chlad využívající fosilní plynná paliva. | ANO/NE |

Řádek

Činnosti související s jadernou energií

1.

Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči výzkumu, vývoji, demonstracím a zavádění inovativních zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí energii z jaderných procesů s minimálním odpadem z palivového cyklu.

ANO/NE

2.

Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči výstavbě a bezpečnému provozu nových jaderných zařízení na výrobu elektřiny nebo zpracování tepla, a to i pro účely dálkového vytápění nebo průmyslových procesů, jako je výroba vodíku, jakož i zvyšování jejich bezpečnosti za použití nejlepších dostupných technologií.

ANO/NE

3.

Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči bezpečnému provozu stávajících jaderných zařízení, která vyrábějí elektřinu nebo zpracovávají teplo, a to i pro účely dálkového vytápění nebo průmyslových procesů, jako je výroba vodíku z jaderné energie, jakož i zvyšování jejich bezpečnosti.

ANO/NE

Činnosti související s fosilním plynem

4.

Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči výstavbě nebo provozu zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z fosilních plynných paliv.

ANO/NE

5.

Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči výstavbě, renovaci a provozu zařízení na kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny využívajících fosilní plynná paliva.

ANO/NE

6.

Podnik provádí, financuje nebo má expozice vůči výstavbě, renovaci a provozu zařízení na výrobu tepla, která vyrábějí teplo/chlad využívající fosilní plynná paliva.

ANO/NE

Šablona 2 Hospodářské činnosti v souladu s taxonomií (jmenovatel)

| Řádek | Hospodářské činnosti | Částka a podíl (informace se uvádějí v peněžních částkách a v procentech) |
| --- | --- | --- |
| Zmírňování změny klimatu + přizpůsobení se změně klimatu | Zmírňování změny klimatu | Přizpůsobení se změně klimatu |
| Částka | % | Částka | % | Částka | % |
| 1. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.26 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 2. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.27 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 3. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 4. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.29 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 5. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.30 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 6. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 7. | Částka a podíl jiných hospodářských činností v souladu s taxonomií, které nejsou uvedeny v řádcích 1 až 6 výše, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 8. | Příslušný klíčový ukazatel výkonnosti celkem | | | |

Řádek

Hospodářské činnosti

Částka a podíl (informace se uvádějí v peněžních částkách a v procentech)

Zmírňování změny klimatu + přizpůsobení se změně klimatu

Zmírňování změny klimatu

Přizpůsobení se změně klimatu

Částka

%

Částka

%

Částka

%

1.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.26 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

2.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.27 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

3.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

4.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.29 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

5.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.30 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

6.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

7.

Částka a podíl jiných hospodářských činností v souladu s taxonomií, které nejsou uvedeny v řádcích 1 až 6 výše, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

8.

Příslušný klíčový ukazatel výkonnosti celkem

Šablona 3 Ekonomické činnosti v souladu s taxonomií (čitatel)

| Řádek | Hospodářské činnosti | Částka a podíl (informace se uvádějí v peněžních částkách a v procentech) |
| --- | --- | --- |
| (Zmírňování změny klimatu + přizpůsobení se změně klimatu) | Zmírňování změny klimatu | Přizpůsobení se změně klimatu |
| Částka | % | Částka | % | Částka | % |
| 1. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.26 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 2. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.27 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 3. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 4. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.29 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 5. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.30 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 6. | Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 7. | Částka a podíl jiných hospodářských činností v souladu s taxonomií, které nejsou uvedeny v řádcích 1 až 6 výše, v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 8. | Celková částka a podíl hospodářských činností v souladu s taxonomií v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | 100  % | | |

Řádek

Hospodářské činnosti

Částka a podíl (informace se uvádějí v peněžních částkách a v procentech)

(Zmírňování změny klimatu + přizpůsobení se změně klimatu)

Zmírňování změny klimatu

Přizpůsobení se změně klimatu

Částka

%

Částka

%

Částka

%

1.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.26 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

2.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.27 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

3.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

4.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.29 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

5.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.30 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

6.

Částka a podíl hospodářské činnosti v souladu s taxonomií podle oddílu 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

7.

Částka a podíl jiných hospodářských činností v souladu s taxonomií, které nejsou uvedeny v řádcích 1 až 6 výše, v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

8.

Celková částka a podíl hospodářských činností v souladu s taxonomií v čitateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

100  %

Šablona 4 Hospodářské činnosti, které jsou způsobilé pro taxonomii, ale nejsou v souladu s taxonomií

| Řádek | Hospodářské činnosti | Podíl (informace se uvádějí v peněžních částkách a v procentech) |
| --- | --- | --- |
| (Zmírňování změny klimatu + přizpůsobení se změně klimatu) | Zmírňování změny klimatu | Přizpůsobení se změně klimatu |
| Částka | % | Částka | % | Částka | % |
| 1. | Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.26 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 2. | Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.27 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 3. | Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 4. | Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.29 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 5. | Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.30 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 6. | Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 7. | Částka a podíl jiných hospodářských činností způsobilých pro taxonomii, které však nejsou v souladu s taxonomií, neuvedených v řádcích 1 až 6 výše, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |
| 8. | Celková částka a podíl hospodářských činností způsobilých pro taxonomii, která však nejsou v souladu s taxonomií, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | | |

Řádek

Hospodářské činnosti

Podíl (informace se uvádějí v peněžních částkách a v procentech)

(Zmírňování změny klimatu + přizpůsobení se změně klimatu)

Zmírňování změny klimatu

Přizpůsobení se změně klimatu

Částka

%

Částka

%

Částka

%

1.

Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.26 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

2.

Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.27 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

3.

Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

4.

Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.29 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

5.

Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.30 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

6.

Částka a podíl hospodářské činnosti způsobilé pro taxonomii, která však není v souladu s taxonomií, podle oddílu 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139 ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

7.

Částka a podíl jiných hospodářských činností způsobilých pro taxonomii, které však nejsou v souladu s taxonomií, neuvedených v řádcích 1 až 6 výše, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

8.

Celková částka a podíl hospodářských činností způsobilých pro taxonomii, která však nejsou v souladu s taxonomií, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

Šablona 5 Hospodářské činnosti nezpůsobilé pro taxonomii

| Řádek | Hospodářské činnosti | Částka | Procentní podíl |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 1 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.26 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | |
| 2. | Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 2 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.27 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | |
| 3. | Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 3 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | |
| 4. | Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 4 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.29 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | |
| 5. | Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 5 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.30 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | |
| 6. | Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 6 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | |
| 7. | Částka a podíl jiných hospodářských činností nezpůsobilých pro taxonomii, které nejsou uvedeny v řádcích 1 až 6 výše, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | |
| 8. | Celková částka a podíl hospodářských činností nezpůsobilých pro taxonomii ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti | | |

Řádek

Hospodářské činnosti

Částka

Procentní podíl

1.

Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 1 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.26 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

2.

Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 2 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.27 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

3.

Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 3 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.28 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

4.

Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 4 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.29 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

5.

Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 5 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.30 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

6.

Částka a podíl hospodářské činnosti uvedené v řádku 6 šablony 1, která není způsobilá pro taxonomii v souladu s oddílem 4.31 příloh I a II nařízení v přenesené pravomoci 2021/2139, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

7.

Částka a podíl jiných hospodářských činností nezpůsobilých pro taxonomii, které nejsou uvedeny v řádcích 1 až 6 výše, ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

8.

Celková částka a podíl hospodářských činností nezpůsobilých pro taxonomii ve jmenovateli příslušného klíčového ukazatele výkonnosti

“

---

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/46

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1215

ze dne 7. července 2022,

kterým se stanoví ukončení rybolovu platýse černého ve vodách Norska oblastí 1 a 2 plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) 2022/109 (2) stanoví kvóty na rok 2022. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) 2022/109 (2) stanoví kvóty na rok 2022.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky platýse černého ve vodách Norska oblastí 1 a 2, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie nebo plavidly v něm registrovanými, kvótu přidělenou na rok 2022 vyčerpaly. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky platýse černého ve vodách Norska oblastí 1 a 2, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie nebo plavidly v něm registrovanými, kvótu přidělenou na rok 2022 vyčerpaly.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2022 členským státům Evropské unie pro populaci platýse černého ve vodách Norska oblastí 1 a 2, která se uvádí v příloze, se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v článku 1 plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie nebo v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. července 2022.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Virginijus SINKEVIČIUS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) 2022/109 ze dne 27. ledna 2022, kterým se pro rok 2022 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 21, 31.1.2022, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 03/TQ109 |
| --- | --- |
| Členský stát | Evropská unie (všechny členské státy) |
| Populace | GHL/1N2AB. |
| Druh | Platýs černý (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Oblast | Vody Norska oblastí 1 a 2 |
| Datum ukončení | 20. června 2022 |

Č.

03/TQ109

Členský stát

Evropská unie (všechny členské státy)

Populace

GHL/1N2AB.

Druh

Platýs černý (Reinhardtius hippoglossoides)

Oblast

Vody Norska oblastí 1 a 2

Datum ukončení

20. června 2022

---

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/49

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1216

ze dne 8. července 2022,

kterým se s ohledem na rok 2022 stanoví odchylky od prováděcích nařízení (EU) č. 809/2014, (EU) č. 180/2014, (EU) č. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) č. 615/2014 a (EU) 2015/1368, pokud jde o některé správní kontroly a kontroly na místě v rámci společné zemědělské politiky, a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/725

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 62 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 247/2006 (2), a zejména na článek 8 a čl. 18 odst. 1 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 (3), a zejména na článek 7, čl. 11 odst. 3 a čl. 14 odst. 1 druhý pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V důsledku pandemie COVID-19 a opatření, jež zavedly členské státy k jejímu řešení, vyvstaly ve všech členských státech administrativní obtíže při plánování a provádění včasných kontrol na místě v požadovaném počtu. Tyto obtíže by mohly zpozdit provedení kontrol a následné vyplacení podpory. Zemědělci jsou současně zranitelní vůči narušení hospodářství, které pandemie způsobila, a dostávají se do finančních potíží a problémů s peněžními toky. |
| --- | --- |

(1)

V důsledku pandemie COVID-19 a opatření, jež zavedly členské státy k jejímu řešení, vyvstaly ve všech členských státech administrativní obtíže při plánování a provádění včasných kontrol na místě v požadovaném počtu. Tyto obtíže by mohly zpozdit provedení kontrol a následné vyplacení podpory. Zemědělci jsou současně zranitelní vůči narušení hospodářství, které pandemie způsobila, a dostávají se do finančních potíží a problémů s peněžními toky.

| (2) | S ohledem na tyto bezprecedentní okolnosti přijala Komise prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/532 (4) a (EU) 2021/725 (5), aby byly potíže zmírněny tím, že budou stanoveny odchylky od různých prováděcích nařízení použitelných v oblasti společné zemědělské politiky, pokud jde o načasování a počet některých správních kontrol a kontrol na místě. Protože kvůli pokračování pandemie COVID-19 přetrvávají potíže do roku 2022, je vhodné stanovit obdobná opatření i v roce 2022. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na tyto bezprecedentní okolnosti přijala Komise prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/532 (4) a (EU) 2021/725 (5), aby byly potíže zmírněny tím, že budou stanoveny odchylky od různých prováděcích nařízení použitelných v oblasti společné zemědělské politiky, pokud jde o načasování a počet některých správních kontrol a kontrol na místě. Protože kvůli pokračování pandemie COVID-19 přetrvávají potíže do roku 2022, je vhodné stanovit obdobná opatření i v roce 2022.

| (3) | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014 (6) stanoví pravidla týkající se mimo jiné časového rozvržení kontrol na místě a míry kontrol u některých kontrol na místě v rámci integrovaného systému, včetně režimů podpory na zvířata. Uvedené nařízení rovněž obsahuje pravidla pro kontroly na místě související s kritérii způsobilosti, závazky a ostatními povinnostmi, pokud jde o žádosti o podporu na hospodářská zvířata a žádosti o platbu v rámci opatření podpory na zvířata, pro míry kontrol u opatření pro rozvoj venkova nesouvisejících s plochou a opatření pro rozvoj venkova nesouvisejících se zvířaty a pro minimální míry kontrol souvisejících s podmíněností. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014 (6) stanoví pravidla týkající se mimo jiné časového rozvržení kontrol na místě a míry kontrol u některých kontrol na místě v rámci integrovaného systému, včetně režimů podpory na zvířata. Uvedené nařízení rovněž obsahuje pravidla pro kontroly na místě související s kritérii způsobilosti, závazky a ostatními povinnostmi, pokud jde o žádosti o podporu na hospodářská zvířata a žádosti o platbu v rámci opatření podpory na zvířata, pro míry kontrol u opatření pro rozvoj venkova nesouvisejících s plochou a opatření pro rozvoj venkova nesouvisejících se zvířaty a pro minimální míry kontrol souvisejících s podmíněností.

| (4) | Ustanovení čl. 24 odst. 4, čl. 48 odst. 5, čl. 49 odst. 1, čl. 52 odst. 1, čl. 60 odst. 2 a čl. 71 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 stanoví určitá pravidla, kterými se má příslušný orgán řídit při provádění správních kontrol nebo kontrol na místě. Vzhledem k okolnostem způsobeným pandemií COVID-19 je vhodné podpořit provádění těchto kontrol pomocí dálkového průzkumu Země a používání nových technologií, jako jsou bezpilotní systémy, fotografie s geografickými metadaty, přijímače globálního družicového navigačního systému (GNSS) v kombinaci se systémy evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) a systémem Galileo a údaji zachycenými družicemi Sentinel programu Copernicus, jakož i používání dalších příslušných dokladů pro účely kontroly dodržování kritérií způsobilosti, závazků nebo jiných povinností pro dotčený režim nebo opatření podpory, jakož i souladu s příslušnými požadavky a normami týkajícími se podmíněnosti. |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení čl. 24 odst. 4, čl. 48 odst. 5, čl. 49 odst. 1, čl. 52 odst. 1, čl. 60 odst. 2 a čl. 71 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 stanoví určitá pravidla, kterými se má příslušný orgán řídit při provádění správních kontrol nebo kontrol na místě. Vzhledem k okolnostem způsobeným pandemií COVID-19 je vhodné podpořit provádění těchto kontrol pomocí dálkového průzkumu Země a používání nových technologií, jako jsou bezpilotní systémy, fotografie s geografickými metadaty, přijímače globálního družicového navigačního systému (GNSS) v kombinaci se systémy evropské služby pro pokrytí geostacionární navigací (EGNOS) a systémem Galileo a údaji zachycenými družicemi Sentinel programu Copernicus, jakož i používání dalších příslušných dokladů pro účely kontroly dodržování kritérií způsobilosti, závazků nebo jiných povinností pro dotčený režim nebo opatření podpory, jakož i souladu s příslušnými požadavky a normami týkajícími se podmíněnosti.

| (5) | Ustanovení čl. 26 odst. 4 a čl. 42 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 obsahují pravidla pro kontroly na místě, které mají ověřit, že jsou splněna všechna kritéria způsobilosti, závazky a ostatní povinnosti a vztahují se na všechna zvířata, pro která byly podány žádosti o podporu nebo žádosti o platbu v rámci režimů podpory na zvířata nebo opatření podpory na zvířata, které mají být zkontrolovány. Vzhledem ke stávající situaci je vhodné stanovit, že pokud členské státy nemohou provádět kontroly na místě, jak vyžadují uvedená ustanovení, a nejsou k dispozici alternativní doklady, mohou se členské státy rozhodnout, že předmětné kontroly ve vztahu k roku podání žádosti 2022 nebo kalendářnímu roku 2022 provedou kdykoliv v průběhu roku za předpokladu, že bude při takových kontrolách stále možné zkontrolovat podmínky způsobilosti. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovení čl. 26 odst. 4 a čl. 42 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 obsahují pravidla pro kontroly na místě, které mají ověřit, že jsou splněna všechna kritéria způsobilosti, závazky a ostatní povinnosti a vztahují se na všechna zvířata, pro která byly podány žádosti o podporu nebo žádosti o platbu v rámci režimů podpory na zvířata nebo opatření podpory na zvířata, které mají být zkontrolovány. Vzhledem ke stávající situaci je vhodné stanovit, že pokud členské státy nemohou provádět kontroly na místě, jak vyžadují uvedená ustanovení, a nejsou k dispozici alternativní doklady, mohou se členské státy rozhodnout, že předmětné kontroly ve vztahu k roku podání žádosti 2022 nebo kalendářnímu roku 2022 provedou kdykoliv v průběhu roku za předpokladu, že bude při takových kontrolách stále možné zkontrolovat podmínky způsobilosti.

| (6) | Několik povinností podle nařízení (EU) č. 1306/2013 týkajících se podmíněnosti a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (7) týkajících se režimů podpory na zvířata a opatření podpory na zvířata se opírá o specifický a diferencovaný časový plán jejich plnění, a tudíž vyžaduje, aby se kontroly na místě prováděly v těchto rámcích. Opatření, která členské státy zavedly k řešení pandemie COVID-19, mají dopad na proveditelnost požadovaných kontrol na místě s náležitostí a ve lhůtě odpovídající uvedeným povinnostem. Některé druhy kontrol také nemusejí být proveditelné s použitím nových technologií nahrazujících návštěvy v zemědělském podniku. Ve vztahu k některým kontrolám, které mají být provedeny v roce 2022, je proto nutné stanovit odchylky od článků 30 až 33, 40a, 50, 52 a čl. 68 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 a snížit minimální míru kontrol u kontrol na místě oproti běžným mírám kontroly u režimů podpory na plochu a na zvířata, u opatření podpory na plochu a na zvířata, u opatření pro rozvoj venkova nespadajících do integrovaného administrativního a kontrolního systému a u povinností v oblasti podmíněnosti. |
| --- | --- |

(6)

Několik povinností podle nařízení (EU) č. 1306/2013 týkajících se podmíněnosti a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (7) týkajících se režimů podpory na zvířata a opatření podpory na zvířata se opírá o specifický a diferencovaný časový plán jejich plnění, a tudíž vyžaduje, aby se kontroly na místě prováděly v těchto rámcích. Opatření, která členské státy zavedly k řešení pandemie COVID-19, mají dopad na proveditelnost požadovaných kontrol na místě s náležitostí a ve lhůtě odpovídající uvedeným povinnostem. Některé druhy kontrol také nemusejí být proveditelné s použitím nových technologií nahrazujících návštěvy v zemědělském podniku. Ve vztahu k některým kontrolám, které mají být provedeny v roce 2022, je proto nutné stanovit odchylky od článků 30 až 33, 40a, 50, 52 a čl. 68 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 a snížit minimální míru kontrol u kontrol na místě oproti běžným mírám kontroly u režimů podpory na plochu a na zvířata, u opatření podpory na plochu a na zvířata, u opatření pro rozvoj venkova nespadajících do integrovaného administrativního a kontrolního systému a u povinností v oblasti podmíněnosti.

| (7) | Aby byl zachován preventivní účinek kontrol, je třeba pro rok podání žádosti 2022 zachovat povinnost stanovenou v článku 35 a čl. 50 odst. 5 a čl. 68 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 zvýšit míry kontrol kvůli významným případům nesouladu zjištěným při kontrolách provedených v předchozím roce. Významné případy nesouladu zjištěné při kontrolách na místě v roce 2021 by měly nutně vést k zvýšení úrovně kontrol na místě pro rok 2022. Členské státy, které jsou podle článku 35 nebo čl. 50 odst. 5 nebo čl. 68 odst. 4 uvedeného nařízení povinny zvýšit míru kontrol v roce podání žádosti 2022 a rozhodnou se uplatňovat snížené míry kontrol stanovené v tomto nařízení, by proto měly uplatnit daná zvýšení nad rámec snížených měr kontrol stanovených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(7)

Aby byl zachován preventivní účinek kontrol, je třeba pro rok podání žádosti 2022 zachovat povinnost stanovenou v článku 35 a čl. 50 odst. 5 a čl. 68 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 zvýšit míry kontrol kvůli významným případům nesouladu zjištěným při kontrolách provedených v předchozím roce. Významné případy nesouladu zjištěné při kontrolách na místě v roce 2021 by měly nutně vést k zvýšení úrovně kontrol na místě pro rok 2022. Členské státy, které jsou podle článku 35 nebo čl. 50 odst. 5 nebo čl. 68 odst. 4 uvedeného nařízení povinny zvýšit míru kontrol v roce podání žádosti 2022 a rozhodnou se uplatňovat snížené míry kontrol stanovené v tomto nařízení, by proto měly uplatnit daná zvýšení nad rámec snížených měr kontrol stanovených v tomto nařízení.

| (8) | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 180/2014 (8) a (EU) č. 181/2014 (9) stanoví míry kontrol u zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a menších ostrovů v Egejském moři. Vzhledem k opatřením zavedeným k řešení pandemie COVID-19, která mají dopad i na nejvzdálenější regiony Unie a menší ostrovy v Egejském moři, je vhodné odchýlit se od uvedených nařízení tím, že se v souvislosti s kontrolami rozšíří možnost používat jako alternativní zdroje dokladů nové technologie a že se upraví míry kontrol u kontrol na místě pro rok 2022. V zájmu zachování preventivního účinku kontrol podle prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014 a (EU) č. 181/2014 by však měla být zachována povinnost zvýšit míru kontrol v souladu s čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013. Členské státy, které jsou podle čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013 povinny zvýšit míru kontrol v roce podání žádosti 2022 a rozhodnou se uplatňovat snížené míry kontrol stanovené v tomto nařízení, by proto měly uplatnit daná zvýšení nad rámec uvedených snížených měr kontrol. |
| --- | --- |

(8)

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 180/2014 (8) a (EU) č. 181/2014 (9) stanoví míry kontrol u zvláštních opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a menších ostrovů v Egejském moři. Vzhledem k opatřením zavedeným k řešení pandemie COVID-19, která mají dopad i na nejvzdálenější regiony Unie a menší ostrovy v Egejském moři, je vhodné odchýlit se od uvedených nařízení tím, že se v souvislosti s kontrolami rozšíří možnost používat jako alternativní zdroje dokladů nové technologie a že se upraví míry kontrol u kontrol na místě pro rok 2022. V zájmu zachování preventivního účinku kontrol podle prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014 a (EU) č. 181/2014 by však měla být zachována povinnost zvýšit míru kontrol v souladu s čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013. Členské státy, které jsou podle čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013 povinny zvýšit míru kontrol v roce podání žádosti 2022 a rozhodnou se uplatňovat snížené míry kontrol stanovené v tomto nařízení, by proto měly uplatnit daná zvýšení nad rámec uvedených snížených měr kontrol.

| (9) | Článek 24 prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/892 (10) stanoví, že členské státy kontrolují, mimo jiné na místě, kritéria pro uznání, která se vztahují na organizace producentů nebo sdružení organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny. Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, by se v roce 2022 kontroly na místě, pokud jde o kritéria uznání, neměly použít. |
| --- | --- |

(9)

Článek 24 prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/892 (10) stanoví, že členské státy kontrolují, mimo jiné na místě, kritéria pro uznání, která se vztahují na organizace producentů nebo sdružení organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny. Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, by se v roce 2022 kontroly na místě, pokud jde o kritéria uznání, neměly použít.

| (10) | Ustanovení čl. 27 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 stanoví vzorek každoročních kontrol na místě na nejméně 30 % celkové požadované podpory. Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, nemusí být členské státy schopny dané požadavky splnit, a mělo by se jim proto povolit, aby v roce 2022 prováděly menší procento předmětných kontrol. |
| --- | --- |

(10)

Ustanovení čl. 27 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 stanoví vzorek každoročních kontrol na místě na nejméně 30 % celkové požadované podpory. Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, nemusí být členské státy schopny dané požadavky splnit, a mělo by se jim proto povolit, aby v roce 2022 prováděly menší procento předmětných kontrol.

| (11) | Ustanovení čl. 27 odst. 7 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 stanoví, že akce v jednotlivých podnicích členů organizací producentů pokryté vzorkem podle čl. 27 odst. 2 uvedeného nařízení musí být podrobeny nejméně jedné návštěvě, aby se ověřilo jejich provádění. Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, nemusí být členské státy schopny dané požadavky splnit, a v roce 2022 by se na ně proto neměly vztahovat požadavky na četnost návštěv v jednotlivých podnicích organizací producentů. |
| --- | --- |

(11)

Ustanovení čl. 27 odst. 7 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 stanoví, že akce v jednotlivých podnicích členů organizací producentů pokryté vzorkem podle čl. 27 odst. 2 uvedeného nařízení musí být podrobeny nejméně jedné návštěvě, aby se ověřilo jejich provádění. Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, nemusí být členské státy schopny dané požadavky splnit, a v roce 2022 by se na ně proto neměly vztahovat požadavky na četnost návštěv v jednotlivých podnicích organizací producentů.

| (12) | Ustanovení čl. 29 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 stanoví, že kontroly prvního stupně při stažení z trhu se vztahují na 100 % množství produktů stažených z trhu, kromě produktů určených k bezplatnému rozdělení, u kterých by podle čl. 29 odst. 3 uvedeného nařízení členské státy mohly kontrolovat menší procentní podíl, který však u žádné organizace producentů během hospodářského roku nebude menší než 10 % příslušných množství. Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, nemusí být členské státy schopny daný požadavek splnit, a v roce 2022 by se jim proto mělo povolit, aby kontrolovaly menší procentní podíl, který však u žádné organizace producentů během hospodářského roku nebude menší než 10 % příslušných množství, rovněž u všech ostatních produktů stažených z trhu, a to bez ohledu na jejich zamýšlené určení. |
| --- | --- |

(12)

Ustanovení čl. 29 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 stanoví, že kontroly prvního stupně při stažení z trhu se vztahují na 100 % množství produktů stažených z trhu, kromě produktů určených k bezplatnému rozdělení, u kterých by podle čl. 29 odst. 3 uvedeného nařízení členské státy mohly kontrolovat menší procentní podíl, který však u žádné organizace producentů během hospodářského roku nebude menší než 10 % příslušných množství. Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, nemusí být členské státy schopny daný požadavek splnit, a v roce 2022 by se jim proto mělo povolit, aby kontrolovaly menší procentní podíl, který však u žádné organizace producentů během hospodářského roku nebude menší než 10 % příslušných množství, rovněž u všech ostatních produktů stažených z trhu, a to bez ohledu na jejich zamýšlené určení.

| (13) | Ustanovení čl. 30 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 stanoví, že každá kontrola zahrnuje odběr vzorku, který se týká nejméně 5 % množství produktů stažených organizací producentů z trhu během hospodářského roku. Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, nemusí být členské státy schopny daný požadavek splnit, a v roce 2022 by se jim proto mělo povolit použití vzorků, které se týkají nejméně 3 % množství stažených organizací producentů z trhu během hospodářského roku 2020. |
| --- | --- |

(13)

Ustanovení čl. 30 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 stanoví, že každá kontrola zahrnuje odběr vzorku, který se týká nejméně 5 % množství produktů stažených organizací producentů z trhu během hospodářského roku. Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, nemusí být členské státy schopny daný požadavek splnit, a v roce 2022 by se jim proto mělo povolit použití vzorků, které se týkají nejméně 3 % množství stažených organizací producentů z trhu během hospodářského roku 2020.

| (14) | Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, bude pro členské státy i nadále velmi těžké provádět v roce 2022 kontroly na místě ročních žádostí o podporu, kontroly prvního a druhého stupně při stažení z trhu a kontroly zelené sklizně a nesklízení ovoce a zeleniny podle čl. 27 odst. 2 a 7, čl. 29 odst. 2, čl. 30 odst. 3 a čl. 31 odst. 1 a 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/892. Členským státům by se proto mělo povolit vymezení kontrol, které jsou rovnocenné kontrolám na místě, jako jsou fotografie s geografickými metadaty, fotografie opatřené datem, zprávy o dohledu z bezpilotních vzdušných prostředků (dronů) opatřené datem, správní kontroly nebo videokonference s příjemci. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, bude pro členské státy i nadále velmi těžké provádět v roce 2022 kontroly na místě ročních žádostí o podporu, kontroly prvního a druhého stupně při stažení z trhu a kontroly zelené sklizně a nesklízení ovoce a zeleniny podle čl. 27 odst. 2 a 7, čl. 29 odst. 2, čl. 30 odst. 3 a čl. 31 odst. 1 a 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/892. Členským státům by se proto mělo povolit vymezení kontrol, které jsou rovnocenné kontrolám na místě, jako jsou fotografie s geografickými metadaty, fotografie opatřené datem, zprávy o dohledu z bezpilotních vzdušných prostředků (dronů) opatřené datem, správní kontroly nebo videokonference s příjemci.

| (15) | Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, bude pro členské státy i nadále velmi těžké provádět v roce 2022 systematické a na vzorcích založené kontroly na místě u operací podporovaných podle článků 45 až 52 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (11). Odchylka od čl. 32 odst. 1 a čl. 42 odst. 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1150 (12), která již byla zavedena pro rozpočtové roky 2020 a 2021, by proto měla být stanovena i pro rozpočtový rok 2022, aby členské státy mohly vymezit kontroly, které jsou rovnocenné systematickým kontrolám na místě, např. fotografie opatřené datem, zprávy o dohledu z bezpilotních vzdušných prostředků (dronů) opatřené datem, správní kontroly či videokonference s příjemci, a zaručit respektování pravidel právních předpisů týkajících se programů podpory v odvětví vína před provedením plateb. |
| --- | --- |

(15)

Vzhledem k opatřením, která byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, bude pro členské státy i nadále velmi těžké provádět v roce 2022 systematické a na vzorcích založené kontroly na místě u operací podporovaných podle článků 45 až 52 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (11). Odchylka od čl. 32 odst. 1 a čl. 42 odst. 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1150 (12), která již byla zavedena pro rozpočtové roky 2020 a 2021, by proto měla být stanovena i pro rozpočtový rok 2022, aby členské státy mohly vymezit kontroly, které jsou rovnocenné systematickým kontrolám na místě, např. fotografie opatřené datem, zprávy o dohledu z bezpilotních vzdušných prostředků (dronů) opatřené datem, správní kontroly či videokonference s příjemci, a zaručit respektování pravidel právních předpisů týkajících se programů podpory v odvětví vína před provedením plateb.

| (16) | Pro členské státy bude rovněž velmi těžké provádět ve vztahu k rozpočtovému roku 2022 ve lhůtě stanovené čl. 43 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2016/1150 systematické kontroly na místě týkající se zelené sklizně podporované podle článku 47 nařízení (EU) č. 1308/2013. Proto by měla být zavedena odchylka, kterou by se dokončení kontrol odložilo do 15. září 2022. |
| --- | --- |

(16)

Pro členské státy bude rovněž velmi těžké provádět ve vztahu k rozpočtovému roku 2022 ve lhůtě stanovené čl. 43 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2016/1150 systematické kontroly na místě týkající se zelené sklizně podporované podle článku 47 nařízení (EU) č. 1308/2013. Proto by měla být zavedena odchylka, kterou by se dokončení kontrol odložilo do 15. září 2022.

| (17) | Ustanovení čl. 27 odst. 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/274 (13) stanoví počet vzorků čerstvých hroznů odebíraných z vinic během období, kdy na dotyčném pozemku probíhá sklizeň, pro účely zřízení databanky analytických hodnot s údaji o izotopech podle článku 39 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/273 (14). V případech, kdy členským státům v provádění takových kontrol dále brání opatření zavedená za účelem řešení pandemie COVID-19, by se mělo členským státům povolit odchýlení od minimálního počtu vzorků. |
| --- | --- |

(17)

Ustanovení čl. 27 odst. 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/274 (13) stanoví počet vzorků čerstvých hroznů odebíraných z vinic během období, kdy na dotyčném pozemku probíhá sklizeň, pro účely zřízení databanky analytických hodnot s údaji o izotopech podle článku 39 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/273 (14). V případech, kdy členským státům v provádění takových kontrol dále brání opatření zavedená za účelem řešení pandemie COVID-19, by se mělo členským státům povolit odchýlení od minimálního počtu vzorků.

| (18) | Ustanovení čl. 31 odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2018/274 stanoví, že členské státy mají provádět roční audity na místě u nejméně 5 % všech pěstitelů evidovaných v registru vinic. Jelikož v několika členských státech produkujících vinařské výrobky je kvůli opatřením zavedeným za účelem řešení pandemie COVID-19 provádění takových auditů stále velmi těžké, měl by se tento procentní podíl pro rok 2022 snížit. Z téhož důvodu by se mělo členským státům povolit, aby v roce 2022 dočasně pozastavily systematické kontroly na místě podle čl. 31 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení, které mají být provedeny v oblastech osazených révou, které nejsou zařazeny v žádném registru pěstitelů. |
| --- | --- |

(18)

Ustanovení čl. 31 odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2018/274 stanoví, že členské státy mají provádět roční audity na místě u nejméně 5 % všech pěstitelů evidovaných v registru vinic. Jelikož v několika členských státech produkujících vinařské výrobky je kvůli opatřením zavedeným za účelem řešení pandemie COVID-19 provádění takových auditů stále velmi těžké, měl by se tento procentní podíl pro rok 2022 snížit. Z téhož důvodu by se mělo členským státům povolit, aby v roce 2022 dočasně pozastavily systematické kontroly na místě podle čl. 31 odst. 2 písm. c) uvedeného nařízení, které mají být provedeny v oblastech osazených révou, které nejsou zařazeny v žádném registru pěstitelů.

| (19) | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 615/2014 (15) týkající se pracovních programů na podporu odvětví olivového oleje a stolních oliv obsahuje pravidla pro kontroly na místě za účelem ověření, že jsou splněny podmínky udělení finančního příspěvku Unie. Opatření zavedená k řešení pandemie COVID-19 mohou vést k obtížím při provádění těchto kontrol, jak požaduje článek 6 uvedeného nařízení. Je proto vhodné poskytnout členským státům flexibilitu tím, že se povolí nahradit v kalendářním roce 2022 kontroly na místě alternativními kontrolami. |
| --- | --- |

(19)

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 615/2014 (15) týkající se pracovních programů na podporu odvětví olivového oleje a stolních oliv obsahuje pravidla pro kontroly na místě za účelem ověření, že jsou splněny podmínky udělení finančního příspěvku Unie. Opatření zavedená k řešení pandemie COVID-19 mohou vést k obtížím při provádění těchto kontrol, jak požaduje článek 6 uvedeného nařízení. Je proto vhodné poskytnout členským státům flexibilitu tím, že se povolí nahradit v kalendářním roce 2022 kontroly na místě alternativními kontrolami.

| (20) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1368 (16) týkající se podpory v odvětví včelařství obsahuje pravidla pro sledování a kontroly, pokud jde o řádné provádění vnitrostátních včelařských programů, skutečně vynaložené výdaje a správný počet úlů nahlášených včelaři. Podle čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení mají členské státy zajistit, aby alespoň 5 % žadatelů o podporu v rámci svých včelařských programů podléhalo kontrolám na místě. Opatření zavedená k řešení pandemie COVID-19 mohou vést k obtížím při provádění daného počtu kontrol na místě, které jsou pro splnění uvedeného prahu zapotřebí. Je proto vhodné členským státům poskytnout flexibilitu tím, že se povolí odchylka od uvedeného požadavku. Tato odchylka by však neměla vést ke zvýšení rizika neoprávněných plateb. Snížení počtu kontrol na místě by proto mělo být do nejvyšší možné míry nahrazeno alternativními kontrolami. |
| --- | --- |

(20)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1368 (16) týkající se podpory v odvětví včelařství obsahuje pravidla pro sledování a kontroly, pokud jde o řádné provádění vnitrostátních včelařských programů, skutečně vynaložené výdaje a správný počet úlů nahlášených včelaři. Podle čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení mají členské státy zajistit, aby alespoň 5 % žadatelů o podporu v rámci svých včelařských programů podléhalo kontrolám na místě. Opatření zavedená k řešení pandemie COVID-19 mohou vést k obtížím při provádění daného počtu kontrol na místě, které jsou pro splnění uvedeného prahu zapotřebí. Je proto vhodné členským státům poskytnout flexibilitu tím, že se povolí odchylka od uvedeného požadavku. Tato odchylka by však neměla vést ke zvýšení rizika neoprávněných plateb. Snížení počtu kontrol na místě by proto mělo být do nejvyšší možné míry nahrazeno alternativními kontrolami.

| (21) | Kvůli předchozím možnostem flexibility, které byly členským státům nabídnuty v posledních dvou letech, pokud jde o zvýšení míry kontrol, je důležité obnovit původní pravidlo, které má významný odrazující účinek, a vyjasnit, který rok by měl být zohledněn při určování zvýšení míry kontrol v souladu s článkem 35, čl. 50 odst. 5 a čl. 68 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 a čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013. S ohledem na možné změny, které členské státy po zjištění případů nesouladu provedly ve svých kontrolních postupech, se nepovažuje za vhodné použít nápravné mechanismy odvolávající se na případy nesouladu zjištěné při kontrolách týkajících se roku podání žádosti 2019 a měl by být zohledněn poslední rok. Je tudíž nutné změnit články 3, 5 a 6 prováděcího nařízení (EU) 2021/725. |
| --- | --- |

(21)

Kvůli předchozím možnostem flexibility, které byly členským státům nabídnuty v posledních dvou letech, pokud jde o zvýšení míry kontrol, je důležité obnovit původní pravidlo, které má významný odrazující účinek, a vyjasnit, který rok by měl být zohledněn při určování zvýšení míry kontrol v souladu s článkem 35, čl. 50 odst. 5 a čl. 68 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 a čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013. S ohledem na možné změny, které členské státy po zjištění případů nesouladu provedly ve svých kontrolních postupech, se nepovažuje za vhodné použít nápravné mechanismy odvolávající se na případy nesouladu zjištěné při kontrolách týkajících se roku podání žádosti 2019 a měl by být zohledněn poslední rok. Je tudíž nutné změnit články 3, 5 a 6 prováděcího nařízení (EU) 2021/725.

| (22) | Odchylky od prováděcích nařízení (EU) č. 809/2014, (EU) č. 180/2014, (EU) č. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) č. 615/2014 a (EU) 2015/1368 stanovené tímto nařízením by členským státům měly umožnit předcházet zpožděním v kontrolních opatřeních a zpracování žádostí o podporu, potažmo zpožděním v platbách příjemcům na rok 2022. Tyto odchylky však nesmí bránit řádnému finančnímu řízení ani jít proti požadavku na dostatečnou míru jistoty. Členské státy, které využijí těchto odchylek, proto odpovídají za přijetí veškerých opatření nezbytných k zajištění toho, aby se zabránilo nadměrným platbám a aby u neoprávněně vyplacených částek bylo iniciováno zpětné získání. Použití těchto odchylek by navíc mělo být zahrnuto do prohlášení řídícího subjektu podle čl. 7 odst. 3 prvního pododstavce písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 pro rozpočtové roky 2022 a 2023. |
| --- | --- |

(22)

Odchylky od prováděcích nařízení (EU) č. 809/2014, (EU) č. 180/2014, (EU) č. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) č. 615/2014 a (EU) 2015/1368 stanovené tímto nařízením by členským státům měly umožnit předcházet zpožděním v kontrolních opatřeních a zpracování žádostí o podporu, potažmo zpožděním v platbách příjemcům na rok 2022. Tyto odchylky však nesmí bránit řádnému finančnímu řízení ani jít proti požadavku na dostatečnou míru jistoty. Členské státy, které využijí těchto odchylek, proto odpovídají za přijetí veškerých opatření nezbytných k zajištění toho, aby se zabránilo nadměrným platbám a aby u neoprávněně vyplacených částek bylo iniciováno zpětné získání. Použití těchto odchylek by navíc mělo být zahrnuto do prohlášení řídícího subjektu podle čl. 7 odst. 3 prvního pododstavce písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013 pro rozpočtové roky 2022 a 2023.

| (23) | Aby se zajistilo hladké provádění opatření stanovených tímto nařízením, která jsou nutná k tomu, aby členské státy organizovaly kontrolní kampaně za současného dodržování opatření, jež byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a mělo by se použít zpětně tak, aby členské státy mohly plánované úpravy uplatňovat od začátku příslušných kontrolních kampaní: opatření stanovená v kapitolách I a II a v kapitole III oddílech 3 a 4 by se měla použít od 1. ledna 2022, což odpovídá roku podání žádosti v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému nebo kalendářnímu roku v případě opatření podpory pro rozvoj venkova nesouvisejících s plochou, opatření podpory pro rozvoj venkova nesouvisejících se zvířaty a opatření v odvětví vína; opatření stanovená v kapitole III oddílech 1 a 2 by se měla použít od 16. října 2021, což odpovídá rozpočtovému roku, a opatření stanovená v kapitole III oddíle 5 by se měla použít od 1. srpna 2021, což odpovídá včelařskému roku. |
| --- | --- |

(23)

Aby se zajistilo hladké provádění opatření stanovených tímto nařízením, která jsou nutná k tomu, aby členské státy organizovaly kontrolní kampaně za současného dodržování opatření, jež byla zavedena k řešení pandemie COVID-19, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a mělo by se použít zpětně tak, aby členské státy mohly plánované úpravy uplatňovat od začátku příslušných kontrolních kampaní: opatření stanovená v kapitolách I a II a v kapitole III oddílech 3 a 4 by se měla použít od 1. ledna 2022, což odpovídá roku podání žádosti v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému nebo kalendářnímu roku v případě opatření podpory pro rozvoj venkova nesouvisejících s plochou, opatření podpory pro rozvoj venkova nesouvisejících se zvířaty a opatření v odvětví vína; opatření stanovená v kapitole III oddílech 1 a 2 by se měla použít od 16. října 2021, což odpovídá rozpočtovému roku, a opatření stanovená v kapitole III oddíle 5 by se měla použít od 1. srpna 2021, což odpovídá včelařskému roku.

| (24) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru zemědělských fondů, Výboru pro přímé platby, Výboru pro rozvoj venkova a Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(24)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru zemědělských fondů, Výboru pro přímé platby, Výboru pro rozvoj venkova a Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

ODCHYLKY OD NAŘÍZENÍ (EU) Č. 809/2014

Článek 1

Odchylně od čl. 24 odst. 4, čl. 48 odst. 5, čl. 49 odst. 1, čl. 52 odst. 1, čl. 60 odst. 2 třetího pododstavce a čl. 71 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 se členské státy mohou rozhodnout, že v důsledku opatření zavedených k řešení pandemie COVID-19, v případě kontrol, které mají být provedeny ve vztahu k roku podání žádosti 2022 nebo kalendářnímu roku 2022, plně nahradí fyzické prohlídky prováděné podle uvedeného nařízení, zejména návštěvy v terénu a kontroly na místě, vyhodnocováním družicových nebo leteckých ortofotosnímků či využíváním nových technologií, jako jsou fotografie s geografickými metadaty, nebo jiných příslušných dokladů, včetně dokladů, jež na žádost příslušného orgánu poskytne příjemce, na jejichž základě bude možné učinit jednoznačné závěry ke spokojenosti příslušného orgánu.

Nelze-li návštěvy podporované operace nebo lokality, do níž plynou investice, podle čl. 48 odst. 5 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 nahradit příslušnými doklady, uskuteční členské státy tyto návštěvy po provedení konečné platby.

Článek 2

Odchylně od čl. 26 odst. 4 a čl. 42 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 se členské státy mohou rozhodnout, že pokud v důsledku opatření zavedených k řešení pandemie COVID-19 nemohou provádět kontroly na místě v časovém rámci, který daná ustanovení vyžadují, a alternativní metody včetně využívání nových technologií nemohou poskytnout nezbytné doklady, budou provádět kontroly na místě ve vztahu k roku podání žádosti 2022 nebo kalendářnímu roku 2022 kdykoli v průběhu roku za předpokladu, že bude při takových kontrolách stále možné zkontrolovat podmínky způsobilosti.

Článek 3

1.   Nemohou-li členské státy v důsledku opatření zavedených k řešení pandemie COVID-19 provádět kontroly na místě v roce podání žádosti 2022 nebo v kalendářním roce 2022, v souladu s požadavky stanovenými v článcích 30 až 33, čl. 40a odst. 1 prvním pododstavci písm. c), čl. 40a odst. 2 písm. b), čl. 50 odst. 1 prvním pododstavci, čl. 52 odst. 2, čl. 60 odst. 2 třetím pododstavci a čl. 68 odst. 1 prvním pododstavci prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014, mohou se rozhodnout použít pravidla stanovená v odstavcích 2 až 10 tohoto článku.

2.   Odchylně od článku 30 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 činí v roce podání žádosti 2022 míra kontroly alespoň:

| a) | 3 % všech příjemců, kteří podávají žádost v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu; |
| --- | --- |

a)

3 % všech příjemců, kteří podávají žádost v rámci režimu základní platby nebo režimu jednotné platby na plochu;

| b) | 3 % všech příjemců, kteří žádají o redistributivní platbu; |
| --- | --- |

b)

3 % všech příjemců, kteří žádají o redistributivní platbu;

| c) | 3 % všech příjemců, kteří žádají o platbu pro oblasti s přírodními omezeními; |
| --- | --- |

c)

3 % všech příjemců, kteří žádají o platbu pro oblasti s přírodními omezeními;

| d) | 3 % všech příjemců, kteří žádají o platbu pro mladé zemědělce; |
| --- | --- |

d)

3 % všech příjemců, kteří žádají o platbu pro mladé zemědělce;

| e) | 3 % všech příjemců, kteří žádají o platby na plochu v rámci dobrovolné podpory vázané na produkci; |
| --- | --- |

e)

3 % všech příjemců, kteří žádají o platby na plochu v rámci dobrovolné podpory vázané na produkci;

| f) | 3 % všech příjemců, kteří žádají o platbu v rámci režimu pro malé zemědělce; |
| --- | --- |

f)

3 % všech příjemců, kteří žádají o platbu v rámci režimu pro malé zemědělce;

| g) | 10 % ploch ohlášených za účelem produkce konopí; |
| --- | --- |

g)

10 % ploch ohlášených za účelem produkce konopí;

| h) | 3 % všech příjemců žádajících o zvláštní podporu pro bavlnu. |
| --- | --- |

h)

3 % všech příjemců žádajících o zvláštní podporu pro bavlnu.

Členské státy, které se již rozhodly snížit míru kontrol u některých režimů na 3 % v souladu s článkem 36 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014, mohou procentní podíly stanovené pro dané režimy v tomto odstavci dále snížit až na 1 %. Členské státy, které zavedly systém předchozího schválení pro pěstování konopí v souladu s čl. 36 odst. 6 uvedeného nařízení, nesmějí míru kontrol dále snížit pod 10 %.

3.   Odchylně od článku 31 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 činí v roce podání žádosti 2022 míra kontroly alespoň:

| a) | 3 % všech příjemců, u nichž se vyžaduje dodržování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí; |
| --- | --- |

a)

3 % všech příjemců, u nichž se vyžaduje dodržování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí;

| b) | 1 %:






  i) | buď všech příjemců splňujících podmínky pro ekologickou platbu, kteří jsou osvobozeni od povinností v oblasti diverzifikace plodin i v oblasti ploch využívaných v ekologickém zájmu, protože nesplňují prahové hodnoty uvedené v článcích 44 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013, a na které se nevztahují povinnosti podle článku 45 uvedeného nařízení; |
| --- | --- | --- |

b)

1 %:

i)

buď všech příjemců splňujících podmínky pro ekologickou platbu, kteří jsou osvobozeni od povinností v oblasti diverzifikace plodin i v oblasti ploch využívaných v ekologickém zájmu, protože nesplňují prahové hodnoty uvedené v článcích 44 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013, a na které se nevztahují povinnosti podle článku 45 uvedeného nařízení;

| ii) | nebo v letech, ve kterých se článek 44 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 (17) v členském státě neuplatňuje, příjemců, kteří splňují podmínky pro ekologickou platbu, kteří jsou osvobozeni od povinností v oblasti diverzifikace plodin i v oblasti ploch využívaných v ekologickém zájmu, protože nesplňují prahové hodnoty uvedené v článcích 44 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013, a na které se nevztahuje povinnost podle čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

ii)

nebo v letech, ve kterých se článek 44 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 (17) v členském státě neuplatňuje, příjemců, kteří splňují podmínky pro ekologickou platbu, kteří jsou osvobozeni od povinností v oblasti diverzifikace plodin i v oblasti ploch využívaných v ekologickém zájmu, protože nesplňují prahové hodnoty uvedené v článcích 44 a 46 nařízení (EU) č. 1307/2013, a na které se nevztahuje povinnost podle čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení;

| c) | 3 % všech příjemců, u nichž se vyžaduje, aby dodržovali ekologické postupy a využívali celostátní nebo regionální systémy ekologické certifikace uvedené v čl. 43 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013. |
| --- | --- |

c)

3 % všech příjemců, u nichž se vyžaduje, aby dodržovali ekologické postupy a využívali celostátní nebo regionální systémy ekologické certifikace uvedené v čl. 43 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1307/2013.

Míra kontrol uvedená v prvním pododstavci písmeni a) musí zároveň pokrývat alespoň 3 % všech příjemců, kteří mají plochy s trvalými travními porosty, které jsou environmentálně citlivé v oblastech, na které se vztahují směrnice Rady 92/43/EHS (18) nebo směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (19), a další citlivé oblasti podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013.

4.   Odchylně od článku 32 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 činí v roce podání žádosti 2022 míra kontroly alespoň:

| a) | 3 % všech příjemců, kteří žádají o opatření pro rozvoj venkova; |
| --- | --- |

a)

3 % všech příjemců, kteří žádají o opatření pro rozvoj venkova;

| b) | 3 % všech seskupení podávajících kolektivní žádost. |
| --- | --- |

b)

3 % všech seskupení podávajících kolektivní žádost.

Pokud jde o míru kontroly uvedenou v prvním pododstavci písm. a), v případě opatření stanovených v článcích 28 a 29 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (20) musí být míry kontroly ve výši 3 % dosaženo na úrovni jednotlivého opatření.

5.   Odchylně od článku 33 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 činí v roce podání žádosti 2022 míra kontroly alespoň 3 % všech příjemců, kteří žádají o režimy podpory na zvířata, přičemž pokryta musí být alespoň 3 % zvířat.

6.   Odchylně od čl. 40a odst. 1 prvního pododstavce písm. c) první věty prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 se příslušné kontroly týkající se kritérií způsobilosti, závazků a dalších povinností provedou u nejméně 3 % dotčených příjemců.

7.   Odchylně od čl. 40a odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 se ověřování obsahu tetrahydrokannabinolu v konopí provede na nejméně 10 % plochy.

8.   Odchylně od čl. 50 odst. 1 prvního pododstavce a čl. 60 odst. 2 třetího pododstavce prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 činí v kalendářním roce 2022 míra kontrol alespoň 3 %.

9.   Odchylně od čl. 52 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 činí v kalendářním roce 2022 míra kontrol u následných kontrol alespoň 0,6 %.

10.   Odchylně od čl. 68 odst. 1 prvního pododstavce prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 činí v roce podání žádosti 2022 minimální míra kontrol u podmíněnosti 0,5 %.

KAPITOLA II

ODCHYLKY OD ZVLÁŠTNÍCH OPATŘENÍ VE PROSPĚCH NEJVZDÁLENĚJŠÍCH REGIONŮ UNIE A MENŠÍCH OSTROVŮ V EGEJSKÉM MOŘI

ODDÍL 1

Odchylky od prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014

Článek 4

1.   Odchylně od čl. 16 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014 platí, že nemohou-li členské státy v důsledku opatření zavedených k řešení pandemie COVID-19 provádět fyzické kontroly v nejvzdálenějších regionech v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném ustanovení, mohou se v roce 2022 rozhodnout, že zorganizují fyzické kontroly v souladu s pravidly stanovenými v odstavci 2 tohoto článku.

2.   Fyzické kontroly při dovozu, vstupu, vývozu a zasílání zemědělských produktů, které se provádějí v dotčeném nejvzdálenějším regionu, musí zahrnovat reprezentativní vzorek představující nejméně 3 % licencí a osvědčení předložených v souladu s článkem 9 prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014.

3.   Odchylně od článku 22 prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014 platí, že nemohou-li členské státy v důsledku opatření zavedených k řešení pandemie COVID-19 provádět kontroly na místě v nejvzdálenějších regionech v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném článku, mohou se v roce 2022 rozhodnout, že zorganizují kontroly na místě v souladu s pravidly stanovenými v odstavci 4 tohoto článku.

4.   Na základě analýzy rizik podle čl. 24 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014 provádějí příslušné orgány kontroly na místě minimálně u 3 % žádostí o podporu. Vzorek musí zároveň představovat minimálně 3 % z množství, na něž se vztahuje podpora na každou činnost.

5.   Odchylně od čl. 16 odst. 2 a článku 22 prováděcího nařízení (EU) č. 180/2014 platí, že nemohou-li členské státy v důsledku opatření zavedených k řešení pandemie COVID-19 provádět v roce 2022 kontroly na místě, pokud jde o zvláštní opatření ve prospěch nejvzdálenějších regionů, v souladu s pravidly stanovenými v uvedených ustanoveních, mohou se rozhodnout, že:

| a) | nahradí kontroly na místě využitím nových technologií, včetně fotografií s geografickými metadaty, fotografií opatřených datem, zpráv o dohledu z bezpilotních vzdušných prostředků (dronů) opatřených datem, videokonferencí s příjemci nebo jakýchkoli příslušných dokladů, o které by se mohlo opřít ověřování správného provádění opatření; |
| --- | --- |

a)

nahradí kontroly na místě využitím nových technologií, včetně fotografií s geografickými metadaty, fotografií opatřených datem, zpráv o dohledu z bezpilotních vzdušných prostředků (dronů) opatřených datem, videokonferencí s příjemci nebo jakýchkoli příslušných dokladů, o které by se mohlo opřít ověřování správného provádění opatření;

| b) | uvedené kontroly provedou kdykoli v průběhu roku, a to i po vyplacení konečné platby, za předpokladu, že bude při takových kontrolách stále možné zkontrolovat podmínky způsobilosti. |
| --- | --- |

b)

uvedené kontroly provedou kdykoli v průběhu roku, a to i po vyplacení konečné platby, za předpokladu, že bude při takových kontrolách stále možné zkontrolovat podmínky způsobilosti.

ODDÍL 2

Odchylky od prováděcího nařízení (EU) č. 181/2014

Článek 5

1.   Odchylně od čl. 13 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 181/2014 platí, že nemůže-li Řecko v důsledku opatření zavedených k řešení pandemie COVID-19 provádět fyzické kontroly v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném ustanovení, může se v roce 2022 rozhodnout, že fyzické kontroly zorganizuje v souladu s pravidly stanovenými v odstavci 2 tohoto článku.

2.   Fyzické kontroly prováděné na menších ostrovech v Egejském moři při vstupu zemědělských produktů musí zahrnovat reprezentativní vzorek představující nejméně 3 % osvědčení předložených v souladu s článkem 7 prováděcího nařízení (EU) č. 181/2014. Fyzické kontroly prováděné na menších ostrovech v Egejském moři při vývozu nebo zasílání podle oddílu 3 uvedeného nařízení musí zahrnovat reprezentativní vzorek nejméně 3 % úkonů založený na rizikových profilech, jež vyhotoví Řecko.

3.   Odchylně od článku 20 prováděcího nařízení (EU) č. 181/2014 platí, že nemůže-li Řecko v důsledku opatření zavedených k řešení pandemie COVID-19 provádět kontroly na místě v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném článku, může se v roce 2022 rozhodnout, že kontroly na místě zorganizuje v souladu s pravidly stanovenými v odstavci 4 tohoto článku.

4.   Na základě analýzy rizik podle čl. 22 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č.181/2014 provádějí příslušné orgány u každé činnosti kontroly na místě minimálně u 3 % žádostí o podporu. Vzorek musí zároveň představovat minimálně 3 % z množství, na něž se vztahuje podpora na každou činnost.

5.   Odchylně od čl. 13 odst. 2 a článku 20 prováděcího nařízení (EU) č. 181/2014 platí, že nemůže-li Řecko v důsledku opatření zavedených k řešení pandemie COVID-19 provádět v roce 2022 kontroly na místě, pokud jde o zvláštní opatření ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři, v souladu s pravidly stanovenými v uvedených ustanoveních, může se rozhodnout, že:

| a) | nahradí kontroly na místě využitím nových technologií, včetně fotografií s geografickými metadaty, fotografií opatřených datem, zpráv o dohledu z bezpilotních vzdušných prostředků (dronů) opatřených datem, videokonferencí s příjemci nebo jakýchkoli příslušných dokladů, o které by se mohlo opřít ověřování správného provádění opatření; |
| --- | --- |

a)

nahradí kontroly na místě využitím nových technologií, včetně fotografií s geografickými metadaty, fotografií opatřených datem, zpráv o dohledu z bezpilotních vzdušných prostředků (dronů) opatřených datem, videokonferencí s příjemci nebo jakýchkoli příslušných dokladů, o které by se mohlo opřít ověřování správného provádění opatření;

| b) | uvedené kontroly provede kdykoli v průběhu roku, a to i po vyplacení konečné platby, za předpokladu, že bude při takových kontrolách stále možné zkontrolovat podmínky způsobilosti. |
| --- | --- |

b)

uvedené kontroly provede kdykoli v průběhu roku, a to i po vyplacení konečné platby, za předpokladu, že bude při takových kontrolách stále možné zkontrolovat podmínky způsobilosti.

KAPITOLA III

ODCHYLKY OD PRAVIDEL PROVÁDĚJÍCÍCH SPOLEČNOU ORGANIZACI TRHŮ

ODDÍL 1

Odchylky od prováděcího nařízení (EU) 2017/892

Článek 6

1.   Odchylně od článku 24 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 se pro rok 2022 nepoužijí kontroly na místě týkající se kritérií pro uznání.

2.   Odchylně od čl. 27 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 se v roce 2022 kontroly na místě podle článku 27 uvedeného nařízení týkají odběru vzorků, který představuje nejméně 10 % celkové požadované podpory pro rok 2021.

3.   Odchylně od čl. 27 odst. 7 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 se u kontrol na místě prováděných v roce 2022 nepoužije pravidlo, podle kterého musí být akce v jednotlivých podnicích členů organizací producentů pokryté vzorkem podle čl. 27 odst. 2 uvedeného nařízení podrobeny nejméně jedné návštěvě v místě jejich provádění, aby se ověřilo jejich provádění.

4.   Odchylně od čl. 29 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 mohou členské státy v roce 2022 u veškerých produktů stažených z trhu bez ohledu na jejich zamýšlené určení kontrolovat menší procentní podíl, než jaký je stanoven v uvedeném ustanovení, za předpokladu, že tento podíl nebude u žádné organizace producentů během hospodářského roku menší než 10 % příslušných množství.

5.   Odchylně od čl. 30 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 platí, že v roce 2022 zahrnuje každá kontrola odběr vzorku, který se týká nejméně 3 % množství produktů stažených organizací producentů z trhu během hospodářského roku 2021.

6.   Odchylně od čl. 27 odst. 2 a 7, čl. 29 odst. 2, čl. 30 odst. 3 a čl. 31 odst. 1 a 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/892 platí v roce 2022, že pokud opatření zavedená k řešení pandemie COVID-19 brání členským státům v provádění kontrol na místě v souladu s uvedenými ustanoveními, mohou být kontroly na místě nahrazeny jinými druhy kontrol, které určí členské státy, např. fotografiemi s geografickými metadaty, fotografiemi opatřenými datem, zprávami o dohledu z bezpilotních vzdušných prostředků (dronů) opatřenými datem, správními kontrolami nebo videokonferencemi s příjemci.

ODDÍL 2

Odchylky od prováděcího nařízení (EU) 2016/1150

Článek 7

1.   Odchylně od čl. 32 odst. 1 a čl. 42 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2016/1150 platí během rozpočtového roku 2022, že pokud opatření zavedená k řešení pandemie COVID-19 brání členským státům v provádění kontrol na místě v souladu s uvedenými ustanoveními, mohou být dotyčné kontroly nahrazeny jinými druhy kontrol, které určí členské státy, např. fotografiemi opatřenými datem, zprávami o dohledu z bezpilotních vzdušných prostředků (dronů) opatřenými datem, správními kontrolami nebo videokonferencemi s příjemci, jež zaručí dodržení pravidel, která se vztahují na programy podpory v odvětví vína.

2.   Odchylně od čl. 43 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2016/1150 platí během rozpočtového roku 2022, že pokud opatření zavedená k řešení pandemie COVID-19 brání členským státům v provádění kontrol na místě v souladu s uvedeným ustanovením, uskuteční se dotyčné kontroly zelené sklizně do 15. září 2022.

ODDÍL 3

Odchylky od prováděcího nařízení (EU) 2018/274

Článek 8

1.   Odchylně od čl. 27 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2018/274 platí, že pokud v důsledku opatření zavedených k řešení pandemie COVID-19 nemohou členské státy v roce 2022 během období sklizně hroznů odebrat a zpracovat čerstvé hrozny v rozsahu počtu vzorků stanovených v části II přílohy III uvedeného nařízení, mohou se členské státy od předmětného počtu vzorků odchýlit.

2.   Odchylně od čl. 31 odst. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2018/274 platí, že pokud opatření zavedená k řešení pandemie COVID-19 brání v roce 2022 členským státům v provádění kontrol na místě v souladu s uvedeným ustanovením, provedou členské státy dotyčné kontroly u nejméně 3 % všech pěstitelů vedených v registru vinic.

3.   Odchylně od čl. 31 odst. 2 písm. c) prováděcího nařízení (EU) 2018/274 platí, že pokud opatření zavedená k řešení pandemie COVID-19 členským státům brání v systematických kontrolách na místě prováděných v oblastech osazených révou, které nejsou zařazeny v žádném registru pěstitelů, mohou členské státy v roce 2022 tyto kontroly dočasně pozastavit.

ODDÍL 4

Odchylky od prováděcího nařízení (EU) č. 615/2014

Článek 9

Odchylně od článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 615/2014 platí, že pokud v důsledku opatření zavedených k řešení pandemie COVID-19 nemohou členské státy v kalendářním roce 2022 včas provést kontroly na místě, mohou se rozhodnout, že kontroly na místě částečně nebo zcela nahradí správními kontrolami nebo využitím příslušných dokladů, včetně fotografií s geografickými metadaty, videokonferencí nebo jiných dokladů v elektronické podobě.

ODDÍL 5

Odchylky od prováděcího nařízení (EU) 2015/1368

Článek 10

Odchylně od čl. 8 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2015/1368 se členské státy mohou v průběhu včelařského roku 2022 rozhodnout odchýlit se od 5 % prahu, pokud jde o kontroly na místě u žadatelů o podporu v rámci jejich včelařského programu, a to za předpokladu, že plánované kontroly na místě nahradí alternativními kontrolami prostřednictvím vyžádaných fotografií, videokonferencí nebo jiných prostředků, o které by se mohlo ověřování správného provádění opatření zahrnutých do včelařského programu opřít.

KAPITOLA IV

ZMĚNY PROVÁDĚCÍHO NAŘÍZENÍ (EU) 2021/725

Článek 11

Prováděcí nařízení (EU) 2021/725 se mění takto:

| 1. | článek 3 se mění takto:






  a) | odstavec 6 se nahrazuje tímto:

  „6.   Odchylně od článku 35 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 se mohou členské státy rozhodnout, že neuplatní zvýšení míry kontrol, které mělo být uplatněno v roce podání žádosti 2021 u režimů podpory a opatření podpory uvedených v odstavcích 2 až 5 tohoto článku.“; |
| --- | --- | --- |

1.

článek 3 se mění takto:

a)

odstavec 6 se nahrazuje tímto:

„6.   Odchylně od článku 35 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 se mohou členské státy rozhodnout, že neuplatní zvýšení míry kontrol, které mělo být uplatněno v roce podání žádosti 2021 u režimů podpory a opatření podpory uvedených v odstavcích 2 až 5 tohoto článku.“;

| b) | odstavec 10 se nahrazuje tímto:

  „10.   Odchylně od čl. 50 odst. 5 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 se mohou členské státy rozhodnout, že neuplatní zvýšení míry kontrol, které mělo být uplatněno v kalendářním roce 2021 u režimů podpory a opatření podpory uvedených v odstavcích 2 až 5 tohoto článku.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 10 se nahrazuje tímto:

„10.   Odchylně od čl. 50 odst. 5 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 se mohou členské státy rozhodnout, že neuplatní zvýšení míry kontrol, které mělo být uplatněno v kalendářním roce 2021 u režimů podpory a opatření podpory uvedených v odstavcích 2 až 5 tohoto článku.“;

| c) | odstavec 13 se nahrazuje tímto:

  „13.   Odchylně od čl. 68 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 se mohou členské státy rozhodnout, že neuplatní zvýšení míry kontrol, které mělo být uplatněno v roce podání žádosti 2021.“; |
| --- | --- |

c)

odstavec 13 se nahrazuje tímto:

„13.   Odchylně od čl. 68 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 se mohou členské státy rozhodnout, že neuplatní zvýšení míry kontrol, které mělo být uplatněno v roce podání žádosti 2021.“;

| 2. | v článku 5 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

  „6.   Odchylně od čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013 se mohou členské státy rozhodnout, že neuplatní zvýšení míry kontrol, které mělo být uplatněno v roce podání žádosti 2021 u režimů podpory a opatření podpory uvedených v odstavcích 1 až 5 tohoto článku.“; |
| --- | --- |

2.

v článku 5 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.   Odchylně od čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013 se mohou členské státy rozhodnout, že neuplatní zvýšení míry kontrol, které mělo být uplatněno v roce podání žádosti 2021 u režimů podpory a opatření podpory uvedených v odstavcích 1 až 5 tohoto článku.“;

| 3. | v článku 6 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

  „6.   Odchylně od čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013 se může Řecko rozhodnout, že neuplatní zvýšení míry kontrol, které mělo být uplatněno v roce podání žádosti 2021 u režimů podpory a opatření podpory uvedených v odstavcích 1 až 5 tohoto článku.“ |
| --- | --- |

3.

v článku 6 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.   Odchylně od čl. 59 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013 se může Řecko rozhodnout, že neuplatní zvýšení míry kontrol, které mělo být uplatněno v roce podání žádosti 2021 u režimů podpory a opatření podpory uvedených v odstavcích 1 až 5 tohoto článku.“

KAPITOLA V

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 12

Pokud členské státy použijí ustanovení v kapitolách I, II a III, musí prohlášení řídícího subjektu, které má být vypracováno podle čl. 7 odst. 3 prvního pododstavce písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013, obsahovat v rozpočtových letech 2022 a 2023 potvrzení, že se předešlo přeplatkům a že u neoprávněně vyplacených částek bylo na základě ověření všech nezbytných informací iniciováno zpětné získání.

KAPITOLA VI

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 13

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Kapitoly I a II, kapitola III oddíly 3 a 4 a kapitola IV se použijí ode dne 1. ledna 2022.

Kapitola III oddíly 1 a 2 se použijí ode dne 16. října 2021.

Kapitola III oddíl 5 se použije ode dne 1. srpna 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. července 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  
  Úř. věst. L 78, 20.3.2013, s. 23.

2

(3)  
  Úř. věst. L 78, 20.3.2013, s. 41.

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/532 ze dne 16. dubna 2020, kterým se s ohledem na rok 2020 stanoví odchylky od prováděcích nařízení (EU) č. 809/2014, (EU) č. 180/2014, (EU) č. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) 2017/39, (EU) 2015/1368 a (EU) 2016/1240, pokud jde o některé správní kontroly a kontroly na místě v rámci společné zemědělské politiky (Úř. věst. L 119, 17.4.2020, s. 3).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/725 ze dne 4. května 2021, kterým se s ohledem na rok 2021 stanoví odchylky od prováděcích nařízení (EU) č. 809/2014, (EU) č. 180/2014, (EU) č. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) č. 615/2014 a (EU) 2015/1368, pokud jde o některé správní kontroly a kontroly na místě v rámci společné zemědělské politiky (Úř. věst. L 155, 5.5.2021, s. 8).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 69).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608).

7

(8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 180/2014 ze dne 20. února 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (Úř. věst. L 63, 4.3.2014, s. 13).

8

(9)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 181/2014 ze dne 20. února 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři (Úř. věst. L 63, 4.3.2014, s. 53).

9

(10)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/892 ze dne 13. března 2017, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (Úř. věst. L 138, 25.5.2017, s. 57).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

11

(12)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1150 ze dne 15. dubna 2016, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o vnitrostátní programy podpory v odvětví vína (Úř. věst. L 190, 15.7.2016, s. 23).

12

(13)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/274 ze dne 11. prosince 2017, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o systém povolení pro výsadbu révy, certifikaci, evidenční knihu vstupů a výstupů, povinná prohlášení a oznámení, a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o příslušné kontroly, a zrušuje prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/561 (Úř. věst. L 58, 28.2.2018, s. 60).

13

(14)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/273 ze dne 11. prosince 2017, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o systém povolení pro výsadbu révy, registr vinic, průvodní doklady a certifikaci, evidenční knihu vstupů a výstupů, povinná prohlášení, oznámení a zveřejňování oznamovaných informací, doplňuje se nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o příslušné kontroly a sankce, mění se nařízení Komise (ES) č. 555/2008, (ES) č. 606/2009 a (ES) č. 607/2009 a zrušuje se nařízení Komise (ES) č. 436/2009 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/560 (Úř. věst. L 58, 28.2.2018, s. 1).

14

(15)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 615/2014 ze dne 6. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o pracovní programy na podporu odvětví olivového oleje a stolních oliv (Úř. věst. L 168, 7.6.2014, s. 95).

15

(16)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1368 ze dne 6. srpna 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o podporu v odvětví včelařství (Úř. věst. L 211, 8.8.2015, s. 9).

16

(17)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky, a kterým se mění příloha X uvedeného nařízení (Úř. věst. L 181, 20.6.2014, s. 1).

17

(18)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

18

(19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

20

---

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/62

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1217

ze dne 14. července 2022,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 185/2013, pokud jde o odpočty z rybolovných kvót přidělených Španělsku na roky 2021, 2022 a 2023

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (1), a zejména na čl. 105 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V roce 2013 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) č. 185/2013 (2), kterým se stanoví odpočty z kvóty pro makrelu obecnou přidělené Španělsku na rok 2013 v divizi ICES 8c, podoblastech ICES 9 a 10 a vodách Unie oblasti CECAF 34.1.1 a z kvóty pro sardel obecnou v podoblasti ICES 8 z důvodu překročení kvóty pro makrelu obecnou v roce 2009. |
| --- | --- |

(1)

V roce 2013 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) č. 185/2013 (2), kterým se stanoví odpočty z kvóty pro makrelu obecnou přidělené Španělsku na rok 2013 v divizi ICES 8c, podoblastech ICES 9 a 10 a vodách Unie oblasti CECAF 34.1.1 a z kvóty pro sardel obecnou v podoblasti ICES 8 z důvodu překročení kvóty pro makrelu obecnou v roce 2009.

| (2) | Španělsko v roce 2021 nevyčerpalo 3 400 tun z příslušné kvóty pro makrelu obecnou, a tím ve srovnání s maximálním množstvím povoleným v souladu s rybolovnými právy pro daný rok snížilo tlak na rybolov uvedené populace. Španělsko požádalo, aby byla uvedená nevyčerpaná množství zohledněna při odpočtech za rok 2021 a aby byly odpovídajícím způsobem sníženy odpočty stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 185/2013 na roky 2022 a 2023. Množství k odpočtům na roky 2021, 2022 a 2023 stanovená v prováděcím nařízení (EU) č. 185/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem upravena. |
| --- | --- |

(2)

Španělsko v roce 2021 nevyčerpalo 3 400 tun z příslušné kvóty pro makrelu obecnou, a tím ve srovnání s maximálním množstvím povoleným v souladu s rybolovnými právy pro daný rok snížilo tlak na rybolov uvedené populace. Španělsko požádalo, aby byla uvedená nevyčerpaná množství zohledněna při odpočtech za rok 2021 a aby byly odpovídajícím způsobem sníženy odpočty stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 185/2013 na roky 2022 a 2023. Množství k odpočtům na roky 2021, 2022 a 2023 stanovená v prováděcím nařízení (EU) č. 185/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem upravena.

| (3) | Prováděcí nařízení (EU) č. 185/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení (EU) č. 185/2013 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 185/2013 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. července 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 185/2013 ze dne 5. března 2013, kterým se stanoví odpočty z některých rybolovných kvót přidělených Španělsku na rok 2013 a následující roky z důvodu překročení určité kvóty pro makrelu obecnou v roce 2009 (Úř. věst. L 62, 6.3.2013, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Populace | Původní kvóta na rok 2009 | Upravená kvóta na rok 2009 | Zjištěný odlov v roce 2009 | Rozdíl kvóta–odlov (nadměrný rybolov) | Odpočet pro rok 2013 | Odpočet pro rok 2014 | Odpočet pro rok 2015 | Odpočet pro rok 2016 | Odpočet pro rok 2017 | Odpočet pro rok 2018 | Odpočet pro rok 2019 | Odpočet pro rok 2020 | Odpočet pro rok 2021 | Odpočet pro rok 2022 | Odpočet pro rok 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAC8C 3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | –65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 6 283 | 4 805 | 7 762 | 3 328 | 8 944 | 2 411 | 0 |
| ANE08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 4 539 | 2 853 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

Populace

Původní kvóta na rok 2009

Upravená kvóta na rok 2009

Zjištěný odlov v roce 2009

Rozdíl kvóta–odlov (nadměrný rybolov)

Odpočet pro rok 2013

Odpočet pro rok 2014

Odpočet pro rok 2015

Odpočet pro rok 2016

Odpočet pro rok 2017

Odpočet pro rok 2018

Odpočet pro rok 2019

Odpočet pro rok 2020

Odpočet pro rok 2021

Odpočet pro rok 2022

Odpočet pro rok 2023

MAC8C 3411

29 529

25 525

90 954

–65 429

100

100

100

5 544

6 283

4 805

7 762

3 328

8 944

2 411

0

ANE08 (1)

3 696

4 539

2 853

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  Pro sardel obecnou se rokem rozumí lovná sezona začínající v daném roce.“

---

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/65

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1218

ze dne 14. července 2022,

kterým se mění některé přílohy prováděcího nařízení (EU) 2021/620, pokud jde o schválení statusu území prostého nákazy některých členských států nebo jejich oblastí pro některé nákazy uvedené na seznamu a schválení eradikačních programů pro některé nákazy uvedené na seznamu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 31 odst. 3 a čl. 36 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2016/429 stanoví pravidla pro konkrétní nákazy uvedené na seznamu v souladu s čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení a stanoví, jak se tato pravidla použijí na různé kategorie nákaz uvedených na seznamu. Nařízení (EU) 2016/429 stanoví povinnost členských států zavést pro nákazy uvedené na seznamu povinné eradikační programy podle čl. 9 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení nebo volitelné eradikační programy podle čl. 9 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení a předložit tyto programy Komisi ke schválení. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že status členských států nebo jejich oblastí či jednotek jako území prostého nákazy, pokud jde o určité nákazy uvedené na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a c) uvedeného nařízení, schvaluje nebo odnímá Komise. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2016/429 stanoví pravidla pro konkrétní nákazy uvedené na seznamu v souladu s čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení a stanoví, jak se tato pravidla použijí na různé kategorie nákaz uvedených na seznamu. Nařízení (EU) 2016/429 stanoví povinnost členských států zavést pro nákazy uvedené na seznamu povinné eradikační programy podle čl. 9 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení nebo volitelné eradikační programy podle čl. 9 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení a předložit tyto programy Komisi ke schválení. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že status členských států nebo jejich oblastí či jednotek jako území prostého nákazy, pokud jde o určité nákazy uvedené na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a c) uvedeného nařízení, schvaluje nebo odnímá Komise.

| (2) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 (2) doplňuje nařízení (EU) 2016/429 a stanoví kritéria pro udělení, udržení, pozastavení a odnětí statusu území prostého nákazy pro členské státy nebo jejich oblasti či jednotky a požadavky na schválení povinných nebo volitelných eradikačních programů pro členské státy nebo jejich oblasti či jednotky. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 (2) doplňuje nařízení (EU) 2016/429 a stanoví kritéria pro udělení, udržení, pozastavení a odnětí statusu území prostého nákazy pro členské státy nebo jejich oblasti či jednotky a požadavky na schválení povinných nebo volitelných eradikačních programů pro členské státy nebo jejich oblasti či jednotky.

| (3) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/620 (3) stanoví prováděcí pravidla týkající se nákaz zvířat uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429, pokud jde o status území prostého nákazy a status území, kde se neprovádí vakcinace, některých členských států nebo jejich oblastí či jednotek a schválení eradikačních programů pro zmíněné nákazy uvedené na seznamu. Konkrétně jsou v přílohách uvedeného nařízení uvedeny seznamy členských států nebo jejich oblastí či jednotek se statusem území prostého nákazy a také seznamy stávajících schválených eradikačních programů. Z důvodu měnící se epizootologické situace u některých nákaz je nezbytné zařadit na seznam nové členské státy nebo jejich oblasti prosté nákazy a schválit některé eradikační programy předložené Komisi. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/620 (3) stanoví prováděcí pravidla týkající se nákaz zvířat uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429, pokud jde o status území prostého nákazy a status území, kde se neprovádí vakcinace, některých členských států nebo jejich oblastí či jednotek a schválení eradikačních programů pro zmíněné nákazy uvedené na seznamu. Konkrétně jsou v přílohách uvedeného nařízení uvedeny seznamy členských států nebo jejich oblastí či jednotek se statusem území prostého nákazy a také seznamy stávajících schválených eradikačních programů. Z důvodu měnící se epizootologické situace u některých nákaz je nezbytné zařadit na seznam nové členské státy nebo jejich oblasti prosté nákazy a schválit některé eradikační programy předložené Komisi.

| (4) | Pokud jde o infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, infekci komplexem Mycobacterium tuberculosis (Mycobacterium bovis, M. caprae a M. tuberculosis) (MTBC), enzootickou leukózu skotu (EBL), infekci bovinní virovou diarrhoeou (BVD) a infekci virem katarální horečky ovcí (sérotypy 1–24) (BTV), několik členských států nedávno požádalo Komisi o schválení statusu území prostého nákazy nebo eradikačních programů pro celé své území nebo pro jeho část. |
| --- | --- |

(4)

Pokud jde o infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis, infekci komplexem Mycobacterium tuberculosis (Mycobacterium bovis, M. caprae a M. tuberculosis) (MTBC), enzootickou leukózu skotu (EBL), infekci bovinní virovou diarrhoeou (BVD) a infekci virem katarální horečky ovcí (sérotypy 1–24) (BTV), několik členských států nedávno požádalo Komisi o schválení statusu území prostého nákazy nebo eradikačních programů pro celé své území nebo pro jeho část.

| (5) | Pokud jde o infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u skotu, předložila Itálie Komisi informace prokazující, že v provincii Vibo Valentia v regionu Kalábrie a v provincii Teramo v regionu Abruzzo jsou splněny podmínky pro uznání statusu území prostého nákazy stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689. Uvedené oblasti by proto měly být zařazeny na seznam v příloze I části I kapitole 1 prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblasti prosté infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u skotu. |
| --- | --- |

(5)

Pokud jde o infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u skotu, předložila Itálie Komisi informace prokazující, že v provincii Vibo Valentia v regionu Kalábrie a v provincii Teramo v regionu Abruzzo jsou splněny podmínky pro uznání statusu území prostého nákazy stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689. Uvedené oblasti by proto měly být zařazeny na seznam v příloze I části I kapitole 1 prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblasti prosté infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u skotu.

| (6) | Pokud jde o infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u ovcí a koz, předložila Itálie Komisi informace prokazující, že v provincii Lecce v regionu Puglia jsou splněny podmínky pro uznání statusu území prostého nákazy stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689. Uvedená oblast by proto měla být zařazena na seznam v příloze I části I kapitole 2 prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblast prostá infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u ovcí a koz. |
| --- | --- |

(6)

Pokud jde o infekci způsobenou Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u ovcí a koz, předložila Itálie Komisi informace prokazující, že v provincii Lecce v regionu Puglia jsou splněny podmínky pro uznání statusu území prostého nákazy stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689. Uvedená oblast by proto měla být zařazena na seznam v příloze I části I kapitole 2 prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblast prostá infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u ovcí a koz.

| (7) | Pokud jde o infekci MTBC, předložila Itálie Komisi informace prokazující, že v provinciích Aquila, Chieti a Teramo v regionu Abruzzo, v provincii Latina v regionu Lazio, v provinciích Bari a Taranto v regionu Puglia a v provincii Nuoro v regionu Sardinie jsou splněny podmínky pro uznání statusu území prostého infekce MTBC stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689. Uvedené oblasti by proto měly být zařazeny na seznam v části I přílohy II prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblasti prosté infekce MTBC. |
| --- | --- |

(7)

Pokud jde o infekci MTBC, předložila Itálie Komisi informace prokazující, že v provinciích Aquila, Chieti a Teramo v regionu Abruzzo, v provincii Latina v regionu Lazio, v provinciích Bari a Taranto v regionu Puglia a v provincii Nuoro v regionu Sardinie jsou splněny podmínky pro uznání statusu území prostého infekce MTBC stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689. Uvedené oblasti by proto měly být zařazeny na seznam v části I přílohy II prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblasti prosté infekce MTBC.

| (8) | Pokud jde o infekci EBL, předložilo Chorvatsko Komisi žádost o schválení eradikačního programu pro své území. Z posouzení Komise vyplynulo, že uvedená žádost splňuje kritéria uvedená v části II kapitole 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro schválení eradikačních programů pro EBL. Tento členský stát by proto měl být zařazen na seznam v části II přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako členský stát se schváleným eradikačním programem pro EBL. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o infekci EBL, předložilo Chorvatsko Komisi žádost o schválení eradikačního programu pro své území. Z posouzení Komise vyplynulo, že uvedená žádost splňuje kritéria uvedená v části II kapitole 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro schválení eradikačních programů pro EBL. Tento členský stát by proto měl být zařazen na seznam v části II přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako členský stát se schváleným eradikačním programem pro EBL.

| (9) | Pokud jde o infekci BVD, Dánsko a Německo předložily Komisi informace prokazující, že podmínky pro uznání statusu území prostého BVD stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 jsou splněny na celém území Dánska a v zemských okresech Ravensburg, Erding, Weilheim-Schongau, Oberallgäu a Fulda v Německu. Uvedený členský stát a uvedené oblasti by proto měly být zařazeny na seznam v části I přílohy VII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako členský stát a oblasti se statusem území prostého BVD. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o infekci BVD, Dánsko a Německo předložily Komisi informace prokazující, že podmínky pro uznání statusu území prostého BVD stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 jsou splněny na celém území Dánska a v zemských okresech Ravensburg, Erding, Weilheim-Schongau, Oberallgäu a Fulda v Německu. Uvedený členský stát a uvedené oblasti by proto měly být zařazeny na seznam v části I přílohy VII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako členský stát a oblasti se statusem území prostého BVD.

| (10) | Pokud jde o infekci BVD, předložilo Irsko Komisi žádost o schválení eradikačního programu pro své území. Z posouzení Komise vyplynulo, že uvedená žádost splňuje kritéria uvedená v části II kapitole 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro schválení eradikačních programů pro BVD. Tento členský stát by proto měl být zařazen na seznam v části II přílohy VII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako členský stát se schváleným eradikačním programem pro BVD. |
| --- | --- |

(10)

Pokud jde o infekci BVD, předložilo Irsko Komisi žádost o schválení eradikačního programu pro své území. Z posouzení Komise vyplynulo, že uvedená žádost splňuje kritéria uvedená v části II kapitole 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro schválení eradikačních programů pro BVD. Tento členský stát by proto měl být zařazen na seznam v části II přílohy VII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako členský stát se schváleným eradikačním programem pro BVD.

| (11) | Pokud jde o infekci BTV, předložilo Německo Komisi informace prokazující, že pro celé území Bádenska-Württemberska, Hessenska a Severního Porýní-Vestfálska jsou splněny podmínky pro uznání statusu území prostého BTV. Z posouzení Komise vyplynulo, že uvedené žádosti splňují kritéria uvedená v části II kapitole 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro udělení statusu území prostého nákazy pro BTV. Uvedené oblasti by proto měly být zařazeny na seznam v části I přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblasti se statusem území prostého BTV. |
| --- | --- |

(11)

Pokud jde o infekci BTV, předložilo Německo Komisi informace prokazující, že pro celé území Bádenska-Württemberska, Hessenska a Severního Porýní-Vestfálska jsou splněny podmínky pro uznání statusu území prostého BTV. Z posouzení Komise vyplynulo, že uvedené žádosti splňují kritéria uvedená v části II kapitole 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro udělení statusu území prostého nákazy pro BTV. Uvedené oblasti by proto měly být zařazeny na seznam v části I přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblasti se statusem území prostého BTV.

| (12) | Přílohy I, II, IV, VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(12)

Přílohy I, II, IV, VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (13) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(13)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy I, II, IV, VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. července 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro dozor, eradikační programy a status území prostého nákazy pro některé nákazy uvedené na seznamu a nově se objevující nákazy (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 211).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/620 ze dne 15. dubna 2021, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o schválení statusu území prostého nákazy a statusu území, kde se neprovádí vakcinace, některých členských států nebo jejich oblastí či jednotek pro některé nákazy uvedené na seznamu a schválení eradikačních programů pro zmíněné nákazy uvedené na seznamu (Úř. věst. L 131, 16.4.2021, s. 78).

3

---

PŘÍLOHA

Přílohy I, II, IV, VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 se mění takto:

| (1) | příloha I se mění takto:






  (a) | část I se mění takto:






  (i) | v kapitole 1 se položka pro Itálii nahrazuje tímto:






  Členský stát | Území |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Itálie | Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo
  Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia
  Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise: Provincia di Campobasso
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto“ |

(1)

příloha I se mění takto:

(a)

část I se mění takto:

(i)

v kapitole 1 se položka pro Itálii nahrazuje tímto:

Členský stát

Území

„Itálie

Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo

Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia

Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise: Provincia di Campobasso

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto“

| (ii) | kapitola 2 se nahrazuje tímto:

  „
  KAPITOLA 2


  Členské státy nebo jejich oblasti se statusem území prostého infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u populací ovcí a koz







  Členský stát  ((*)) | Území |
| --- | --- | --- |
| Belgie | Celé území |
| Česko | Celé území |
| Dánsko | Celé území |
| Německo | Celé území |
| Estonsko | Celé území |
| Irsko | Celé území |
| Španělsko | Celé území |
| Francie | Région Auvergne et Rhône-Alpes
  Région Bourgogne-Franche-Comté
  Région Bretagne
  Région Centre-Val de Loire
  Région Corse
  Région Grande Est
  Région Hauts-de-France
  Région Ile-de-France
  Région Normandie
  Région Nouvelle-Aquitaine
  Région Occitanie
  Région Pays de la Loire
  Région Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| Itálie | Regione Abruzzo
  Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza
  Regione Campania: Provincia di Benevento
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Kypr | Celé území |
| Lotyšsko | Celé území |
| Litva | Celé území |
| Lucembursko | Celé území |
| Maďarsko | Celé území |
| Nizozemsko | Celé území |
| Rakousko | Celé území |
| Polsko | Celé území |
| Portugalsko | Região Autónoma dos Açores |
| Rumunsko | Celé území |
| Slovinsko | Celé území |
| Slovensko | Celé území |
| Finsko | Celé území |
| Švédsko | Celé území |
| Spojené království (Severní Irsko) | Severní Irsko |

(ii)

kapitola 2 se nahrazuje tímto:

„
  KAPITOLA 2

Členské státy nebo jejich oblasti se statusem území prostého infekce způsobené Brucella abortus, B. melitensis a B. suis u populací ovcí a koz

Členský stát  ((*))

Území

Belgie

Celé území

Česko

Celé území

Dánsko

Celé území

Německo

Celé území

Estonsko

Celé území

Irsko

Celé území

Španělsko

Celé území

Francie

Région Auvergne et Rhône-Alpes

Région Bourgogne-Franche-Comté

Région Bretagne

Région Centre-Val de Loire

Région Corse

Région Grande Est

Région Hauts-de-France

Région Ile-de-France

Région Normandie

Région Nouvelle-Aquitaine

Région Occitanie

Région Pays de la Loire

Région Provence-Alpes-Côte d’Azur

Itálie

Regione Abruzzo

Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza

Regione Campania: Provincia di Benevento

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Kypr

Celé území

Lotyšsko

Celé území

Litva

Celé území

Lucembursko

Celé území

Maďarsko

Celé území

Nizozemsko

Celé území

Rakousko

Celé území

Polsko

Celé území

Portugalsko

Região Autónoma dos Açores

Rumunsko

Celé území

Slovinsko

Celé území

Slovensko

Celé území

Finsko

Celé území

Švédsko

Celé území

Spojené království (Severní Irsko)

Severní Irsko

| (b) | část II se mění takto:






  (i) | v kapitole 1 se položka pro Itálii nahrazuje tímto:






  Členský stát | Území |
| --- | --- | --- | --- |
| „Itálie | Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti
  Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno
  Regione Molise: Provincia di Isernia
  Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto
  Regione Sicilia“ |

(b)

část II se mění takto:

(i)

v kapitole 1 se položka pro Itálii nahrazuje tímto:

Členský stát

Území

„Itálie

Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno

Regione Molise: Provincia di Isernia

Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto

Regione Sicilia“

| (ii) | v kapitole 2 se položka pro Itálii nahrazuje tímto:






  Členský stát | Území |
| --- | --- | --- |
| „Itálie | Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli
  Regione Puglia: Provincia di Foggia
  Regione Sicilia“ |

(ii)

v kapitole 2 se položka pro Itálii nahrazuje tímto:

Členský stát

Území

„Itálie

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli

Regione Puglia: Provincia di Foggia

Regione Sicilia“

| (2) | příloha II se mění takto:






  (a) | část I se nahrazuje tímto:

  „ČÁST I

  Členské státy nebo jejich oblasti se statusem území prostého infekce MTBC







  Členský stát | Území |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgie | Celé území |
| Česko | Celé území |
| Dánsko | Celé území |
| Německo | Celé území |
| Estonsko | Celé území |
| Španělsko | Comunidad Autónoma de Canarias
  Comunidad Autónoma de Galicia
  Comunidad Autónoma del País Vasco
  Comunidad Autónoma del Principado de Asturias |
| Francie | Celé území |
| Itálie | Regione Abruzzo
  Regione Basilicata: Provincia di Matera
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto
  Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino – Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Lotyšsko | Celé území |
| Litva | Celé území |
| Lucembursko | Celé území |
| Maďarsko | Celé území |
| Nizozemsko | Celé území |
| Rakousko | Celé území |
| Polsko | Celé území |
| Portugalsko | Região Algarve: všechny distritos
  Região Autónoma dos Açores kromě ostrova São Miguel |
| Slovinsko | Celé území |
| Slovensko | Celé území |
| Finsko | Celé území |
| Švédsko | Celé území“ |

(2)

příloha II se mění takto:

(a)

část I se nahrazuje tímto:

„ČÁST I

Členské státy nebo jejich oblasti se statusem území prostého infekce MTBC

Členský stát

Území

Belgie

Celé území

Česko

Celé území

Dánsko

Celé území

Německo

Celé území

Estonsko

Celé území

Španělsko

Comunidad Autónoma de Canarias

Comunidad Autónoma de Galicia

Comunidad Autónoma del País Vasco

Comunidad Autónoma del Principado de Asturias

Francie

Celé území

Itálie

Regione Abruzzo

Regione Basilicata: Provincia di Matera

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto

Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino – Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Lotyšsko

Celé území

Litva

Celé území

Lucembursko

Celé území

Maďarsko

Celé území

Nizozemsko

Celé území

Rakousko

Celé území

Polsko

Celé území

Portugalsko

Região Algarve: všechny distritos

Região Autónoma dos Açores kromě ostrova São Miguel

Slovinsko

Celé území

Slovensko

Celé území

Finsko

Celé území

Švédsko

Celé území“

| (b) | část II se nahrazuje tímto:

  „ČÁST II

  Členské státy nebo jejich oblasti se schváleným eradikačním programem pro infekci MTBC







  Členský stát ((*)) | Území |
| --- | --- | --- |
| Bulharsko | Celé území |
| Chorvatsko | Celé území |
| Kypr | Celé území |
| Řecko | Celé území |
| Irsko | Celé území |
| Itálie | Regione Basilicata: Provincia di Potenza
  Regione Calabria
  Regione Campania
  Regione Lazio: Provincia di Roma
  Regione Marche: Provincia di Macerata
  Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce
  Regione Sardegna: Provincia di Sassari
  Regione Sicilia |
| Malta | Celé území |
| Portugalsko | Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel
  Região Autónoma da Madeira
  Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu |
| Rumunsko | Celé území |
| Španělsko | Comunidad Autónoma de Andalucía
  Comunidad Autónoma de Aragón
  Comunidad Autónoma de Islas Baleares
  Comunidad Autónoma de Cantabria
  Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha
  Comunidad Autónoma de Castilla y León
  Comunidad Autónoma de Cataluña
  Comunidad Autónoma de Extremadura
  Comunidad Autónoma de La Rioja
  Comunidad Autónoma de Madrid
  Comunidad Autónoma de Murcia
  Comunidad Autónoma de Navarra
  Comunidad Autónoma de Valencia |
| Spojené království (Severní Irsko) | Severní Irsko |

(b)

část II se nahrazuje tímto:

„ČÁST II

Členské státy nebo jejich oblasti se schváleným eradikačním programem pro infekci MTBC

Členský stát ((*))

Území

Bulharsko

Celé území

Chorvatsko

Celé území

Kypr

Celé území

Řecko

Celé území

Irsko

Celé území

Itálie

Regione Basilicata: Provincia di Potenza

Regione Calabria

Regione Campania

Regione Lazio: Provincia di Roma

Regione Marche: Provincia di Macerata

Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce

Regione Sardegna: Provincia di Sassari

Regione Sicilia

Malta

Celé území

Portugalsko

Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel

Região Autónoma da Madeira

Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Portalegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu

Rumunsko

Celé území

Španělsko

Comunidad Autónoma de Andalucía

Comunidad Autónoma de Aragón

Comunidad Autónoma de Islas Baleares

Comunidad Autónoma de Cantabria

Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha

Comunidad Autónoma de Castilla y León

Comunidad Autónoma de Cataluña

Comunidad Autónoma de Extremadura

Comunidad Autónoma de La Rioja

Comunidad Autónoma de Madrid

Comunidad Autónoma de Murcia

Comunidad Autónoma de Navarra

Comunidad Autónoma de Valencia

Spojené království (Severní Irsko)

Severní Irsko

| (3) | v příloze IV se část II nahrazuje tímto:


  „
  ČÁST II

  Členské státy nebo jejich oblasti se schváleným eradikačním programem pro EBL








  Členský stát | Území | Datum počátečního schválení podle čl. 15 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- | --- |
| Chorvatsko | Celé území | 18. července 2022“ |

(3)

v příloze IV se část II nahrazuje tímto:

„
  ČÁST II

Členské státy nebo jejich oblasti se schváleným eradikačním programem pro EBL

Členský stát

Území

Datum počátečního schválení podle čl. 15 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689

Chorvatsko

Celé území

18. července 2022“

| (4) | v příloze VII se části I a II nahrazují tímto:

  „ČÁST I

  Členské státy nebo jejich oblasti se statusem území prostého BVD







  Členský stát | Území |
| --- | --- | --- |
| Rakousko | Celé území |
| Dánsko | Celé území |
| Finsko | Celé území |
| Německo | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern:
  Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Oberbayern: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau
  Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn
  Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Oberpfalz: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth
  Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Oberfranken: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge
  Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Mittelfranken: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen
  Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Unterfranken: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg
  Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Schwaben: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen |
| Švédsko | Celé území |

(4)

v příloze VII se části I a II nahrazují tímto:

„ČÁST I

Členské státy nebo jejich oblasti se statusem území prostého BVD

Členský stát

Území

Rakousko

Celé území

Dánsko

Celé území

Finsko

Celé území

Německo

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern:

Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Oberbayern: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau

Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn

Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Oberpfalz: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth

Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Oberfranken: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge

Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Mittelfranken: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen

Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Unterfranken: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg

Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Schwaben: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen

Švédsko

Celé území

ČÁST II

Členské státy nebo jejich oblasti se schváleným eradikačním programem pro BVD

| Členský stát | Území | Datum počátečního schválení podle čl. 15 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- |
| Německo | Bundesland Bayern: | Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Oberbayern: Dachau |

Členský stát

Území

Datum počátečního schválení podle čl. 15 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689

Německo

Bundesland Bayern:

Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Oberbayern: Dachau

| | Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Niederbayern: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau |
| --- | --- |

Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Niederbayern: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau

| | Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Schwaben: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu |
| --- | --- |

Tato města a Landkreise v Regierungsbezirk Schwaben: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Schleswig-Holstein

21. února 2022

Irsko

Celé území

18. července 2022“

| (5) | v příloze VIII části 1 se položka pro Německo nahrazuje tímto:






  Členský stát | Území |
| --- | --- | --- |
| „Německo | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Berlin
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen
  Bundesland Nordrhein-Westfalen
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Schleswig-Holstein
  Bundesland Thüringen“ |

(5)

v příloze VIII části 1 se položka pro Německo nahrazuje tímto:

Členský stát

Území

„Německo

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Berlin

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Schleswig-Holstein

Bundesland Thüringen“

---

((*))  V souladu s Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s čl. 5 odst. 4 Protokolu o Irsku/Severním Irsku ve spojení s přílohou 2 uvedeného protokolu, zahrnují pro účely této přílohy odkazy na členské státy Spojené království s ohledem na Severní Irsko.“

((*))  V souladu s Dohodou o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s čl. 5 odst. 4 Protokolu o Irsku/Severním Irsku ve spojení s přílohou 2 uvedeného protokolu, zahrnují pro účely této přílohy odkazy na členské státy Spojené království s ohledem na Severní Irsko.“

---

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/75

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1219

ze dne 14. července 2022,

kterým se mění příloha III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235, pokud jde o vzorová osvědčení pro vstup zásilek některých směsných produktů do Unie a pro jejich tranzit přes Unii

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (2), a zejména na čl. 238 odst. 3 a čl. 239 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (3), a zejména na čl. 90 první pododstavec písm. a) a b) a čl. 126 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/2235 (4) stanoví pravidla týkající se veterinárních osvědčení stanovených v nařízení (EU) 2016/429, úředních osvědčení stanovených v nařízení (EU) 2017/625 a veterinárních/úředních osvědčení vycházejících z uvedených nařízení, která jsou požadována pro vstup určitých zásilek zvířat a zboží do Unie (dále společně jen „osvědčení“). Konkrétně příloha III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 stanoví mimo jiné vzorová osvědčení pro vstup zásilek některých směsných produktů do Unie a pro jejich tranzit přes Unii. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/2235 (4) stanoví pravidla týkající se veterinárních osvědčení stanovených v nařízení (EU) 2016/429, úředních osvědčení stanovených v nařízení (EU) 2017/625 a veterinárních/úředních osvědčení vycházejících z uvedených nařízení, která jsou požadována pro vstup určitých zásilek zvířat a zboží do Unie (dále společně jen „osvědčení“). Konkrétně příloha III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 stanoví mimo jiné vzorová osvědčení pro vstup zásilek některých směsných produktů do Unie a pro jejich tranzit přes Unii.

| (2) | Kapitola 50 přílohy III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 stanoví vzorové veterinární/úřední osvědčení pro vstup netrvanlivých směsných produktů a trvanlivých směsných produktů obsahujících jakékoli množství masných výrobků, s výjimkou želatiny, kolagenu a vysoce rafinovaných produktů, které jsou určeny k lidské spotřebě, do Unie (vzor COMP). Kapitola 52 přílohy III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 stanoví vzorové veterinární osvědčení pro tranzit netrvanlivých směsných produktů a trvanlivých směsných produktů obsahujících jakékoli množství masných výrobků a určených k lidské spotřebě přes území Unie do třetí země buď okamžitě, nebo poté, co byly skladovány v Unii (vzor TRANSIT-COMP). Oba uvedené vzory zahrnují zvláštní potvrzení o zdraví zvířat pro mléčné výrobky obsažené ve směsných produktech. Požadavky na tepelné ošetření v uvedených potvrzeních by měly být sladěny s ošetřeními stanovenými v příloze XXVII nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 (5). Kromě toho by požadavek uvádět data výroby mléčných výrobků a výrobků z mleziva obsažených ve směsných produktech měl být zrušen jako nadbytečný, jelikož popis uvedený v poznámce pod čarou 2 se vztahuje na všechny složky živočišného původu. Kromě toho by měly být doplněny a vyjasněny některé poznámky pod čarou v poznámkách k části II uvedených vzorů. Je proto nezbytné odpovídajícím způsobem změnit kapitoly 50 a 52 přílohy III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235. |
| --- | --- |

(2)

Kapitola 50 přílohy III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 stanoví vzorové veterinární/úřední osvědčení pro vstup netrvanlivých směsných produktů a trvanlivých směsných produktů obsahujících jakékoli množství masných výrobků, s výjimkou želatiny, kolagenu a vysoce rafinovaných produktů, které jsou určeny k lidské spotřebě, do Unie (vzor COMP). Kapitola 52 přílohy III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 stanoví vzorové veterinární osvědčení pro tranzit netrvanlivých směsných produktů a trvanlivých směsných produktů obsahujících jakékoli množství masných výrobků a určených k lidské spotřebě přes území Unie do třetí země buď okamžitě, nebo poté, co byly skladovány v Unii (vzor TRANSIT-COMP). Oba uvedené vzory zahrnují zvláštní potvrzení o zdraví zvířat pro mléčné výrobky obsažené ve směsných produktech. Požadavky na tepelné ošetření v uvedených potvrzeních by měly být sladěny s ošetřeními stanovenými v příloze XXVII nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 (5). Kromě toho by požadavek uvádět data výroby mléčných výrobků a výrobků z mleziva obsažených ve směsných produktech měl být zrušen jako nadbytečný, jelikož popis uvedený v poznámce pod čarou 2 se vztahuje na všechny složky živočišného původu. Kromě toho by měly být doplněny a vyjasněny některé poznámky pod čarou v poznámkách k části II uvedených vzorů. Je proto nezbytné odpovídajícím způsobem změnit kapitoly 50 a 52 přílohy III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235.

| (3) | Kromě toho by v kapitole 52 přílohy III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 měl být zrušen požadavek na uvedení čísla schválení zařízení původu mléčných výrobků obsažených ve směsných produktech přepravovaných přes území Unie, jelikož Unie není konečným místem určení uvedených směsných produktů. Je proto nezbytné odpovídajícím způsobem změnit kapitolu 52 přílohy III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235. |
| --- | --- |

(3)

Kromě toho by v kapitole 52 přílohy III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 měl být zrušen požadavek na uvedení čísla schválení zařízení původu mléčných výrobků obsažených ve směsných produktech přepravovaných přes území Unie, jelikož Unie není konečným místem určení uvedených směsných produktů. Je proto nezbytné odpovídajícím způsobem změnit kapitolu 52 přílohy III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235.

| (4) | Příloha III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(4)

Příloha III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (5) | Aby se zabránilo jakémukoli narušení obchodu, pokud jde o vstup zásilek určitých směsných produktů do Unie a jejich tranzit přes Unii, mělo by být během přechodného období a s výhradou určitých podmínek nadále povoleno používat osvědčení vydaná v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2020/2235 ve znění platném před změnami provedenými tímto nařízením. |
| --- | --- |

(5)

Aby se zabránilo jakémukoli narušení obchodu, pokud jde o vstup zásilek určitých směsných produktů do Unie a jejich tranzit přes Unii, mělo by být během přechodného období a s výhradou určitých podmínek nadále povoleno používat osvědčení vydaná v souladu s prováděcím nařízením (EU) 2020/2235 ve znění platném před změnami provedenými tímto nařízením.

| (6) | Jelikož se prováděcí nařízení (EU) 2020/2235 použije ode dne 21. dubna 2021, měly by změny, které mají být tímto nařízením provedeny v prováděcím nařízení (EU) 2020/2235, v zájmu právní jistoty a zjednodušení obchodu nabýt účinku co nejdříve. |
| --- | --- |

(6)

Jelikož se prováděcí nařízení (EU) 2020/2235 použije ode dne 21. dubna 2021, měly by změny, které mají být tímto nařízením provedeny v prováděcím nařízení (EU) 2020/2235, v zájmu právní jistoty a zjednodušení obchodu nabýt účinku co nejdříve.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Během přechodného období do 15. dubna 2023 je nadále povolen vstup do Unie a tranzit přes Unii pro zásilky určitých směsných produktů, k nimž jsou přiložena příslušná osvědčení vydaná v souladu se vzory stanovenými v kapitolách 50 a 52 přílohy III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 ve znění platném před změnami provedenými tímto nařízením, pokud dané osvědčení bylo vydáno nejpozději dne 15. ledna 2023.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. července 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

2

(3)  
  Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1.

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/2235 ze dne 16. prosince 2020, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 a (EU) 2017/625, pokud jde o vzorová veterinární osvědčení, vzorová úřední osvědčení a vzorová veterinární/úřední osvědčení pro vstup zásilek určitých kategorií zvířat a zboží do Unie a jejich přemísťování v rámci Unie a o úřední certifikaci týkající se těchto osvědčení, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 599/2004, prováděcí nařízení (EU) č. 636/2014 a (EU) 2019/628, směrnice 98/68/ES a rozhodnutí 2000/572/ES, 2003/779/ES a 2007/240/ES (Úř. věst. L 442, 30.12.2020, s. 1).

4

(5)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/692 ze dne 30. ledna 2020, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro vstup zásilek některých zvířat, zárodečných produktů a produktů živočišného původu do Unie a jejich přemísťování a manipulaci s nimi po vstupu (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 379).

5

---

PŘÍLOHA

Příloha III prováděcího nařízení (EU) 2020/2235 se mění takto:

| 1) | kapitola 50 se nahrazuje tímto:

  „KAPITOLA 50

  VZOROVÉ VETERINÁRNÍ/ÚŘEDNÍ OSVĚDČENÍ PRO VSTUP NETRVANLIVÝCH SMĚSNÝCH PRODUKTŮ A TRVANLIVÝCH SMĚSNÝCH PRODUKTŮ OBSAHUJÍCÍCH JAKÉKOLI MNOŽSTVÍ MASNÝCH VÝROBKŮ, S VÝJIMKOU ŽELATINY, KOLAGENU A VYSOCE RAFINOVANÝCH PRODUKTŮ, KTERÉ JSOU URČENY K LIDSKÉ SPOTŘEBĚ, DO UNIE (VZOR COMP)

































































  “; |
| --- | --- |

1)

kapitola 50 se nahrazuje tímto:

„KAPITOLA 50

VZOROVÉ VETERINÁRNÍ/ÚŘEDNÍ OSVĚDČENÍ PRO VSTUP NETRVANLIVÝCH SMĚSNÝCH PRODUKTŮ A TRVANLIVÝCH SMĚSNÝCH PRODUKTŮ OBSAHUJÍCÍCH JAKÉKOLI MNOŽSTVÍ MASNÝCH VÝROBKŮ, S VÝJIMKOU ŽELATINY, KOLAGENU A VYSOCE RAFINOVANÝCH PRODUKTŮ, KTERÉ JSOU URČENY K LIDSKÉ SPOTŘEBĚ, DO UNIE (VZOR COMP)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

  “;

| (2) | kapitola 52 se nahrazuje tímto:


  „
  KAPITOLA 52

  VZOROVÉ VETERINÁRNÍ OSVĚDČENÍ PRO TRANZIT NETRVANLIVÝCH SMĚSNÝCH PRODUKTŮ A TRVANLIVÝCH SMĚSNÝCH PRODUKTŮ OBSAHUJÍCÍCH JAKÉKOLI MNOŽSTVÍ MASNÝCH VÝROBKŮ A URČENÝCH K LIDSKÉ SPOTŘEBĚ PŘES ÚZEMÍ UNIE DO TŘETÍ ZEMĚ BUĎ OKAMŽITĚ, NEBO POTÉ, CO BYLY SKLADOVÁNY V UNII (VZOR TRANSIT-COMP)








































  “ |
| --- | --- |

(2)

kapitola 52 se nahrazuje tímto:

„
  KAPITOLA 52

VZOROVÉ VETERINÁRNÍ OSVĚDČENÍ PRO TRANZIT NETRVANLIVÝCH SMĚSNÝCH PRODUKTŮ A TRVANLIVÝCH SMĚSNÝCH PRODUKTŮ OBSAHUJÍCÍCH JAKÉKOLI MNOŽSTVÍ MASNÝCH VÝROBKŮ A URČENÝCH K LIDSKÉ SPOTŘEBĚ PŘES ÚZEMÍ UNIE DO TŘETÍ ZEMĚ BUĎ OKAMŽITĚ, NEBO POTÉ, CO BYLY SKLADOVÁNY V UNII (VZOR TRANSIT-COMP)

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

Image 18

Image 19

Image 20

Image 21

  “

---

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/98 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/98

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1220

ze dne 14. července 2022,

kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, pokud jde o formát, v němž mají pobočky podniků ze třetích zemí a příslušné orgány předkládat informace uvedené v čl. 41 odst. 3 a 4 uvedené směrnice

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (1), a zejména na čl. 41 odst. 6 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je nezbytné zajistit, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) a dotčené příslušné orgány dostávaly všechny informace nezbytné pro vykonávání dohledu nad pobočkami podniků ze třetích zemí a aby tyto informace byly zpracovávány účinně a rychle. Informace uvedené v čl. 41 odst. 3 a 4 směrnice 2014/65/EU by proto měly být podávány v jazyce, který je v oblasti mezinárodních financí obvyklý. |
| --- | --- |

(1)

Je nezbytné zajistit, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA) a dotčené příslušné orgány dostávaly všechny informace nezbytné pro vykonávání dohledu nad pobočkami podniků ze třetích zemí a aby tyto informace byly zpracovávány účinně a rychle. Informace uvedené v čl. 41 odst. 3 a 4 směrnice 2014/65/EU by proto měly být podávány v jazyce, který je v oblasti mezinárodních financí obvyklý.

| (2) | Podle čl. 39 odst. 2 směrnice 2014/65/EU musí pobočky podniků ze třetích zemí, které chtějí poskytovat investiční služby nebo vykonávat investiční činnosti na území členského státu, získat předchozí povolení příslušného orgánu tohoto členského státu. Tyto pobočky nesmějí poskytovat investiční služby nebo vykonávat investiční činnosti v jiných členských státech, než je členský stát, ve kterém tyto pobočky získaly povolení. Evropská komise však může přijmout rozhodnutí o rovnocennosti v souladu s čl. 47 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (2) s prohlášením, že právní a dohledová opatření v uvedené třetí zemi, pokud jde o investiční podniky, jsou rovnocenná právním a dohledovým opatřením, která se uplatňují v Unii. V takovém případě by nad povolenými pobočkami investičních podniků spadajících do oblasti působnosti takového rozhodnutí o rovnocennosti nadále vykonával dohled příslušný orgán členského státu, ve kterém jsou tyto pobočky usazeny, bez ohledu na to, zda poskytují přeshraniční služby nebo vykonávají přeshraniční činnosti. Je proto nutné zajistit, aby formát pro podávání informací podle čl. 41 odst. 3 směrnice 2014/65/EU byl vhodný i pro podávání zpráv o těchto přeshraničních službách a činnostech těchto poboček. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 39 odst. 2 směrnice 2014/65/EU musí pobočky podniků ze třetích zemí, které chtějí poskytovat investiční služby nebo vykonávat investiční činnosti na území členského státu, získat předchozí povolení příslušného orgánu tohoto členského státu. Tyto pobočky nesmějí poskytovat investiční služby nebo vykonávat investiční činnosti v jiných členských státech, než je členský stát, ve kterém tyto pobočky získaly povolení. Evropská komise však může přijmout rozhodnutí o rovnocennosti v souladu s čl. 47 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (2) s prohlášením, že právní a dohledová opatření v uvedené třetí zemi, pokud jde o investiční podniky, jsou rovnocenná právním a dohledovým opatřením, která se uplatňují v Unii. V takovém případě by nad povolenými pobočkami investičních podniků spadajících do oblasti působnosti takového rozhodnutí o rovnocennosti nadále vykonával dohled příslušný orgán členského státu, ve kterém jsou tyto pobočky usazeny, bez ohledu na to, zda poskytují přeshraniční služby nebo vykonávají přeshraniční činnosti. Je proto nutné zajistit, aby formát pro podávání informací podle čl. 41 odst. 3 směrnice 2014/65/EU byl vhodný i pro podávání zpráv o těchto přeshraničních službách a činnostech těchto poboček.

| (3) | Podle čl. 41 odst. 3 směrnice 2014/65/EU mají pobočky podniků ze třetích zemí, které získaly povolení v souladu s čl. 41 odst. 1 uvedené směrnice, každoročně předkládat příslušnému orgánu členského státu, ve kterém bylo toto povolení uděleno, informace stanovené ve zmíněném čl. 41 odst. 3. Za účelem harmonizace nejen formátu, ale i časového rozvrhu podávání zpráv je nezbytné zahrnout lhůtu, v jejímž rámci mají být tyto informace příslušným orgánům poskytnuty. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 41 odst. 3 směrnice 2014/65/EU mají pobočky podniků ze třetích zemí, které získaly povolení v souladu s čl. 41 odst. 1 uvedené směrnice, každoročně předkládat příslušnému orgánu členského státu, ve kterém bylo toto povolení uděleno, informace stanovené ve zmíněném čl. 41 odst. 3. Za účelem harmonizace nejen formátu, ale i časového rozvrhu podávání zpráv je nezbytné zahrnout lhůtu, v jejímž rámci mají být tyto informace příslušným orgánům poskytnuty.

| (4) | Toto nařízení vychází z návrhu prováděcích technických norem, jejž Komisi předložil orgán ESMA. |
| --- | --- |

(4)

Toto nařízení vychází z návrhu prováděcích technických norem, jejž Komisi předložil orgán ESMA.

| (5) | Orgán ESMA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (3), |
| --- | --- |

(5)

Orgán ESMA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (3),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Formát informací, které mají pobočky podniků ze třetích zemí každoročně předkládat příslušným orgánům

1.   Pobočka podniku ze třetí země, kterému bylo uděleno povolení v souladu s čl. 41 odst. 1 směrnice 2014/65/EU, použije pro předkládání informací uvedených v čl. 41 odst. 3 uvedené směrnice formát stanovený v příloze I. Pokud se však na podnik ze třetí země vztahuje rozhodnutí o rovnocennosti podle čl. 47 odst. 1 nařízení (EU) č. 600/2014, použije pobočka takového podniku ze třetí země pro služby a činnosti, na které se toto rozhodnutí o rovnocennosti vztahuje, formát uvedený v příloze II.

2.   Informace uvedené v odstavci 1 se podávají v jazyce, který je v oblasti mezinárodních financí obvyklý.

3.   Informace uvedené v odstavci 1 se podávají do 30. dubna každého roku a zahrnují období od 1. ledna do 31. prosince předchozího kalendářního roku. Poskytnuté informace musí být přesné k 31. prosinci předchozího roku.

Článek 2

Formát informací, které mají příslušné orgány na vyžádání předkládat Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA)

Pro účely čl. 41 odst. 4 směrnice 2014/65/EU příslušné orgány předkládají orgánu ESMA informace z následujících polí uvedených v příloze I a II:

| 1. | vykazované období: 1a a 1b a případně 19a a 19b; |
| --- | --- |

1.

vykazované období: 1a a 1b a případně 19a a 19b;

| 2. | název podniku ze třetí země a pobočky: 2a a 2d a případně 20a a 20d; |
| --- | --- |

2.

název podniku ze třetí země a pobočky: 2a a 2d a případně 20a a 20d;

| 3. | investiční služby, investiční činnosti a doplňkové služby poskytované pobočkou: 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 3f, 3 g a 3h a případně 21a, 21b, 21c, 21d, 21e, 21f, 21 g a 21h; |
| --- | --- |

3.

investiční služby, investiční činnosti a doplňkové služby poskytované pobočkou: 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 3f, 3 g a 3h a případně 21a, 21b, 21c, 21d, 21e, 21f, 21 g a 21h;

| 4. | počet zákazníků a protistran a počet zaměstnanců pobočky: 4a, 4b, 4c, 4d a případně 22a, 22b a 22c; |
| --- | --- |

4.

počet zákazníků a protistran a počet zaměstnanců pobočky: 4a, 4b, 4c, 4d a případně 22a, 22b a 22c;

| 5. | obrat a souhrnná hodnota aktiv pobočky: 5a, 5b, 5c a případně 23a, 23b a 23c. |
| --- | --- |

5.

obrat a souhrnná hodnota aktiv pobočky: 5a, 5b, 5c a případně 23a, 23b a 23c.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. července 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

3

---

PŘÍLOHA I

Formát pro předkládání informací uvedených v čl. 41 odst. 3 a 4 směrnice 2014/65/EU (1)

| Č. | Pole | Podpole |
| --- | --- | --- |
| 1a | Vykazované období | Datum zahájení vykazování za kalendářní rok
  (RRRR-MM-DD) |
| 1b | Datum ukončení vykazování za kalendářní rok
  (RRRR-MM-DD) |
| 2a | Název a kontaktní údaje podniku ze třetí země, včetně údajů o pobočce, o osobě pověřené podáváním informací a o orgánech třetí země odpovědných za dohled nad podnikem ze třetí země | Úplná obchodní firma pobočky a identifikační kód právnické osoby |
| 2b | Adresa pobočky

  (je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu) |
| 2c | Kontaktní údaje pobočky včetně e-mailové adresy, telefonního čísla a údajů o internetových stránkách |
| 2d | Úplný právní název podniku ze třetí země a identifikační kód právnické osoby, pokud je k dispozici

  (je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu) |
| 2e | Adresa sídla podniku ze třetí země

  (je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu) |
| 2f | Kontaktní údaje podniku ze třetí země včetně e-mailové adresy, telefonního čísla a údajů o internetových stránkách |
| 2 g | Země sídla podniku ze třetí země

  (je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu) |
| 2h | Název, adresa a země orgánu odpovědného za dohled nad podnikem ze třetí země ve třetí zemi. Pokud je za dohled nad podnikem ze třetí země odpovědný více než jeden orgán, uvedou se podrobné údaje a příslušné pravomoci jednotlivých orgánů.

  (je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu) |
| 2i | Celé jméno kontaktní osoby |
| 2j | Adresa kontaktní osoby |
| 2k | Telefonní číslo kontaktní osoby |
| 2 l | E-mailová adresa kontaktní osoby |
| 2 m | Funkce/titul kontaktní osoby |
| 3a | Investiční služby, investiční činnosti a doplňkové služby poskytované pobočkou v členském státě, ve kterém je pobočka usazena, během vykazovaného období | Seznam investičních služeb, investičních činností a doplňkových služeb (jak je uvedeno v oddílech A a B přílohy I směrnice 2014/65/EU) poskytovaných pobočkou v členském státě, kde je usazena |
| 3b | Seznam kategorií finančních nástrojů (jak je uvedeno v oddíle C přílohy I směrnice 2014/65/EU), ve vztahu k nimž jsou tyto služby a činnosti prováděny |
| 3c | Pokud pobočka poskytuje správu portfolia, celková hodnota spravovaných aktiv pro zákazníky v členském státě, kde je pobočka usazena, ke konci vykazovaného období |
| 3d | Pokud pobočka poskytuje správu portfolia, průměrná hodnota spravovaných aktiv pro zákazníky v členském státě, kde je pobočka usazena, za vykazované období |
| 3e | Pokud pobočka poskytuje investiční poradenství, celková hodnota aktiv, ve vztahu k nimž bylo poskytováno investiční poradenství zákazníkům v členském státě, kde je pobočka usazena, ke konci vykazovaného období |
| 3f | Pokud pobočka poskytuje investiční poradenství, průměrná hodnota aktiv, ve vztahu k nimž bylo poskytováno investiční poradenství zákazníkům v členském státě, kde je pobočka usazena, během vykazovaného období |
| 3 g | Pokud pobočka poskytuje doplňkovou službu úschovy a správy finančních nástrojů na účet zákazníků nebo drží peněžní prostředky zákazníků, celková hodnota aktiv (včetně hotovosti) držených pobočkou pro zákazníky v členském státě, kde je pobočka usazena, ke konci vykazovaného období |
| 3h | Pokud pobočka poskytuje doplňkovou službu úschovy a správy finančních nástrojů na účet zákazníků nebo drží peněžní prostředky zákazníků, průměrná hodnota aktiv (včetně hotovosti) držených pobočkou pro zákazníky v členském státě, kde je pobočka usazena, během vykazovaného období |
| 4a | Počet zákazníků a protistran a počet zaměstnanců pobočky v členském státě, kde je pobočka usazena, během vykazovaného období | Celkový počet zákazníků a protistran pobočky v členském státě, kde je usazena |
| 4b | Rozpis celkového počtu zákazníků a protistran pobočky v členském státě, kde je usazena, podle investičních služeb, investičních činností nebo doplňkových služeb poskytovaných v tomto členském státě |
| 4c | Počet neprofesionálních zákazníků, profesionálních zákazníků a způsobilých protistran (jak je stanoveno ve směrnici 2014/65/EU), kterým pobočka poskytuje investiční služby, investiční činnosti nebo doplňkové služby v členském státě, kde je usazena. |
| 4d | Rozpis počtu zaměstnanců pobočky v členském státě, kde je usazena, podle investičních služeb, investičních činností nebo doplňkových služeb poskytovaných v členském státě. |
| 5a | Obrat a souhrnná hodnota aktiv pobočky v členském státě, v němž je pobočka usazena, během vykazovaného období | Obrat dosažený pobočkou a souhrnná hodnota aktiv odpovídající investičním službám, investičním činnostem a doplňkovým službám poskytovaným v členském státě, kde je pobočka usazena |
| 5b | Rozpis obratu pobočky v členském státě, kde je usazena, podle investičních služeb, investičních činností a doplňkových služeb poskytovaných v tomto členském státě |
| 5c | Rozpis obratu pobočky v členském státě, kde je usazena, podle kategorií zákazníků, jak je stanoveno ve směrnici 2014/65/EU |
| 6 | Pokud pobočka obchoduje na vlastní účet, informace o expozici podniku ze třetí země během vykazovaného období vůči protistranám v členském státě, kde je pobočka usazena | Minimální, průměrná a maximální měsíční expozice vůči protistranám v členském státě, kde je pobočka usazena |
| 7 | Pokud pobočka upisuje finanční nástroje a/nebo umisťuje finanční nástroje na základě pevného závazku převzetí, informace o hodnotě finančních nástrojů pocházejících od protistran v členském státě, ve kterém je pobočka usazena, které byly upsány nebo umístěny na základě pevného závazku převzetí, během vykazovaného období | Celková hodnota a počet finančních nástrojů pocházejících od protistran v členském státě, kde je pobočka usazena, které pobočka upsala nebo umístila na základě pevného závazku převzetí |
| 8a | Složení vedoucího orgánu podniku ze třetí země | Seznam členů vedoucího orgánu podniku ze třetí země |
| 8b | U každého člena vedoucího orgánu celé jméno, země bydliště a kontaktní údaje člena |
| 8c | Pozice, na kterou je každý člen vedoucího orgánu jmenován |
| 9a | Osoby zastávající klíčové funkce pro činnosti pobočky | Seznam osob zastávajících klíčové funkce pro činnosti pobočky |
| 9b | U každé osoby zastávající klíčovou funkci celé jméno, země bydliště a kontaktní údaje této osoby |
| 9c | Pozice, na kterou je každá osoba zastávající klíčovou funkci jmenována |
| 9d | Hierarchické vztahy mezi osobami zastávajícími klíčové funkce a vedoucím orgánem podniku ze třetí země |
| 10 | Informace o stížnostech, které obdržely pobočka nebo podnik ze třetí země v souvislosti s činnostmi pobočky v členském státě, kde je pobočka usazena, a během vykazovaného období | Počet stížností, které obdržely pobočka nebo podnik ze třetí země v souvislosti s činnostmi pobočky v členském státě, kde je usazena, spolu s:






  — | rozpisem pěti finančních nástrojů, v souvislosti s nimiž je podáváno nejvíce stížností, |

Č.

Pole

Podpole

1a

Vykazované období

Datum zahájení vykazování za kalendářní rok

(RRRR-MM-DD)

1b

Datum ukončení vykazování za kalendářní rok

(RRRR-MM-DD)

2a

Název a kontaktní údaje podniku ze třetí země, včetně údajů o pobočce, o osobě pověřené podáváním informací a o orgánech třetí země odpovědných za dohled nad podnikem ze třetí země

Úplná obchodní firma pobočky a identifikační kód právnické osoby

2b

Adresa pobočky

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

2c

Kontaktní údaje pobočky včetně e-mailové adresy, telefonního čísla a údajů o internetových stránkách

2d

Úplný právní název podniku ze třetí země a identifikační kód právnické osoby, pokud je k dispozici

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

2e

Adresa sídla podniku ze třetí země

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

2f

Kontaktní údaje podniku ze třetí země včetně e-mailové adresy, telefonního čísla a údajů o internetových stránkách

2 g

Země sídla podniku ze třetí země

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

2h

Název, adresa a země orgánu odpovědného za dohled nad podnikem ze třetí země ve třetí zemi. Pokud je za dohled nad podnikem ze třetí země odpovědný více než jeden orgán, uvedou se podrobné údaje a příslušné pravomoci jednotlivých orgánů.

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

2i

Celé jméno kontaktní osoby

2j

Adresa kontaktní osoby

2k

Telefonní číslo kontaktní osoby

2 l

E-mailová adresa kontaktní osoby

2 m

Funkce/titul kontaktní osoby

3a

Investiční služby, investiční činnosti a doplňkové služby poskytované pobočkou v členském státě, ve kterém je pobočka usazena, během vykazovaného období

Seznam investičních služeb, investičních činností a doplňkových služeb (jak je uvedeno v oddílech A a B přílohy I směrnice 2014/65/EU) poskytovaných pobočkou v členském státě, kde je usazena

3b

Seznam kategorií finančních nástrojů (jak je uvedeno v oddíle C přílohy I směrnice 2014/65/EU), ve vztahu k nimž jsou tyto služby a činnosti prováděny

3c

Pokud pobočka poskytuje správu portfolia, celková hodnota spravovaných aktiv pro zákazníky v členském státě, kde je pobočka usazena, ke konci vykazovaného období

3d

Pokud pobočka poskytuje správu portfolia, průměrná hodnota spravovaných aktiv pro zákazníky v členském státě, kde je pobočka usazena, za vykazované období

3e

Pokud pobočka poskytuje investiční poradenství, celková hodnota aktiv, ve vztahu k nimž bylo poskytováno investiční poradenství zákazníkům v členském státě, kde je pobočka usazena, ke konci vykazovaného období

3f

Pokud pobočka poskytuje investiční poradenství, průměrná hodnota aktiv, ve vztahu k nimž bylo poskytováno investiční poradenství zákazníkům v členském státě, kde je pobočka usazena, během vykazovaného období

3 g

Pokud pobočka poskytuje doplňkovou službu úschovy a správy finančních nástrojů na účet zákazníků nebo drží peněžní prostředky zákazníků, celková hodnota aktiv (včetně hotovosti) držených pobočkou pro zákazníky v členském státě, kde je pobočka usazena, ke konci vykazovaného období

3h

Pokud pobočka poskytuje doplňkovou službu úschovy a správy finančních nástrojů na účet zákazníků nebo drží peněžní prostředky zákazníků, průměrná hodnota aktiv (včetně hotovosti) držených pobočkou pro zákazníky v členském státě, kde je pobočka usazena, během vykazovaného období

4a

Počet zákazníků a protistran a počet zaměstnanců pobočky v členském státě, kde je pobočka usazena, během vykazovaného období

Celkový počet zákazníků a protistran pobočky v členském státě, kde je usazena

4b

Rozpis celkového počtu zákazníků a protistran pobočky v členském státě, kde je usazena, podle investičních služeb, investičních činností nebo doplňkových služeb poskytovaných v tomto členském státě

4c

Počet neprofesionálních zákazníků, profesionálních zákazníků a způsobilých protistran (jak je stanoveno ve směrnici 2014/65/EU), kterým pobočka poskytuje investiční služby, investiční činnosti nebo doplňkové služby v členském státě, kde je usazena.

4d

Rozpis počtu zaměstnanců pobočky v členském státě, kde je usazena, podle investičních služeb, investičních činností nebo doplňkových služeb poskytovaných v členském státě.

5a

Obrat a souhrnná hodnota aktiv pobočky v členském státě, v němž je pobočka usazena, během vykazovaného období

Obrat dosažený pobočkou a souhrnná hodnota aktiv odpovídající investičním službám, investičním činnostem a doplňkovým službám poskytovaným v členském státě, kde je pobočka usazena

5b

Rozpis obratu pobočky v členském státě, kde je usazena, podle investičních služeb, investičních činností a doplňkových služeb poskytovaných v tomto členském státě

5c

Rozpis obratu pobočky v členském státě, kde je usazena, podle kategorií zákazníků, jak je stanoveno ve směrnici 2014/65/EU

6

Pokud pobočka obchoduje na vlastní účet, informace o expozici podniku ze třetí země během vykazovaného období vůči protistranám v členském státě, kde je pobočka usazena

Minimální, průměrná a maximální měsíční expozice vůči protistranám v členském státě, kde je pobočka usazena

7

Pokud pobočka upisuje finanční nástroje a/nebo umisťuje finanční nástroje na základě pevného závazku převzetí, informace o hodnotě finančních nástrojů pocházejících od protistran v členském státě, ve kterém je pobočka usazena, které byly upsány nebo umístěny na základě pevného závazku převzetí, během vykazovaného období

Celková hodnota a počet finančních nástrojů pocházejících od protistran v členském státě, kde je pobočka usazena, které pobočka upsala nebo umístila na základě pevného závazku převzetí

8a

Složení vedoucího orgánu podniku ze třetí země

Seznam členů vedoucího orgánu podniku ze třetí země

8b

U každého člena vedoucího orgánu celé jméno, země bydliště a kontaktní údaje člena

8c

Pozice, na kterou je každý člen vedoucího orgánu jmenován

9a

Osoby zastávající klíčové funkce pro činnosti pobočky

Seznam osob zastávajících klíčové funkce pro činnosti pobočky

9b

U každé osoby zastávající klíčovou funkci celé jméno, země bydliště a kontaktní údaje této osoby

9c

Pozice, na kterou je každá osoba zastávající klíčovou funkci jmenována

9d

Hierarchické vztahy mezi osobami zastávajícími klíčové funkce a vedoucím orgánem podniku ze třetí země

10

Informace o stížnostech, které obdržely pobočka nebo podnik ze třetí země v souvislosti s činnostmi pobočky v členském státě, kde je pobočka usazena, a během vykazovaného období

Počet stížností, které obdržely pobočka nebo podnik ze třetí země v souvislosti s činnostmi pobočky v členském státě, kde je usazena, spolu s:

—

rozpisem pěti finančních nástrojů, v souvislosti s nimiž je podáváno nejvíce stížností,

| — | rozpisem pěti nejčastějších předmětů stížností, |
| --- | --- |

—

rozpisem pěti nejčastějších předmětů stížností,

| — | uvedením počtu stížností vyřízených za vykazované období, |
| --- | --- |

—

uvedením počtu stížností vyřízených za vykazované období,

| — | uvedením opatření zavedených k pečlivému vyřizování stížností. |
| --- | --- |

—

uvedením opatření zavedených k pečlivému vyřizování stížností.

11a

Popis marketingových činností pobočky nebo podniku ze třetí země v souvislosti s činnostmi pobočky v členském státě, kde je pobočka usazena, a během vykazovaného období

Popis marketingové strategie pobočky nebo podniku ze třetí země používané v členském státě, kde je pobočka usazena, v souvislosti s činnostmi pobočky, včetně podrobných údajů o její zeměpisné působnosti a marketingových prostředcích, které podnik ze třetí země používal (např. jednání prostřednictvím zástupců, putovní prezentace, telefonické hovory, internetové stránky)

11b

Seznam obchodních názvů používaných pobočkou podniku ze třetí země v členském státě, kde je pobočka usazena, spolu s uvedením u každého obchodního názvu:

| — | kategorií finančních nástrojů, v souvislosti s nimiž se daný název používá, a |
| --- | --- |

—

kategorií finančních nástrojů, v souvislosti s nimiž se daný název používá, a

| — | kategorií zákazníků, v souvislosti s nimiž se používá. |
| --- | --- |

—

kategorií zákazníků, v souvislosti s nimiž se používá.

11c

U všech zástupců nebo podobných subjektů využívaných pobočkou podniku ze třetí země v daném členském státě jméno fyzické osoby nebo subjektu spolu s adresou a kontaktními údaji

11d

Seznam internetových stránek používaných pobočkou v členském státě, kde je pobočka usazena, spolu s URL adresami všech těchto internetových stránek

12a

Popis opatření na ochranu investorů podniku ze třetí země, která jsou k dispozici zákazníkům pobočky v členském státě, kde je pobočka usazena, včetně práv těchto zákazníků vyplývajících ze systému pro odškodnění investorů uvedeného v čl. 39 odst. 2 písm. f) směrnice 2014/65/EU

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

Poskytování informací a podávání zpráv zákazníkům

Popis opatření zavedených podnikem ze třetí země, pokud jde o jeho informační a oznamovací povinnosti vůči zákazníkům a prováděcí opatření pro činnosti pobočky v členském státě, ve kterém je usazena

12b

Jazyk (jazyky), který (které) bude pobočka používat ve styku se svými zákazníky v členském státě, kde je pobočka usazena

12c

Vhodnost a přiměřenost

Popis opatření podniku ze třetí země k posouzení vhodnosti nebo přiměřenosti, pokud pobočka poskytuje služby zákazníkům v členském státě, kde je usazena

12d

Nejlepší způsob provedení

Pokud pobočka provádí pokyny pro své zákazníky v členském státě, ve kterém je usazena, popis opatření zavedených za účelem provádění pokynů zákazníků za podmínek, které jsou pro zákazníky nejvýhodnější

12e

Pravidla pro zpracování pokynů zákazníků

Pokud pobočka zpracovává pokyny zákazníků, popis opatření zavedených pobočkou za účelem neprodleného, spravedlivého a urychleného provádění pokynů zákazníků, se zaměřením na činnosti pobočky v členském státě, kde je pobočka usazena

12f

Opatření pro řízení produktů

Pokud podnik ze třetí země prostřednictvím své pobočky vyrábí a/nebo distribuuje finanční nástroje, popis opatření pro řízení produktů zavedených podnikem ze třetí země pro činnosti pobočky v členském státě, kde je pobočka usazena

12 g

Opatření podniku ze třetí země pro zjišťování, prevenci a řízení střetů zájmů

Popis opatření zavedených podnikem ze třetí země jednajícím prostřednictvím své pobočky za účelem zjištění a prevence nebo řízení střetů zájmů, které vznikají při poskytování investičních a doplňkových služeb, včetně střetů zájmů vyvstávajících z politiky odměňování osob zapojených do poskytování investičních služeb, investičních činností a doplňkových služeb poskytovaných v členském státě, v němž je pobočka usazena

12h

Opatření podniku ze třetí země pro vyřizování stížností

Popis postupu zavedeného podnikem ze třetí země jednajícím prostřednictvím své pobočky, který mají zákazníci pobočky při podávání stížností dodržovat

12i

Oddělení odpovědné za vyřizování stížností zákazníků pobočky

12j

Jazyk (jazyky), ve kterém (kterých) musí zákazníci své stížnosti podávat

12k

Příslušné soudy (v případě soudního sporu) uvedené ve veškerých smluvních ujednáních mezi podnikem ze třetí země, který jedná prostřednictvím své pobočky, a jeho zákazníky v členském státě, kde je pobočka usazena

12 l

Subjekt/subjekty alternativního řešení sporů příslušný/příslušné k řešení sporů týkajících se zákazníků v členském státě, kde je pobočka usazena, a podniku ze třetí země

12 m

Členství podniku ze třetí země v systému pro odškodnění investorů

Popis členství podniku ze třetí země v systému pro odškodnění investorů, včetně uvedení toho, zda budou zákazníci a protistrany pobočky způsobilí k účasti v tomto systému, a dále oblasti jeho působnosti, popisu podmínek způsobilosti a částek a finančních nástrojů, které systém zahrnuje

12n

Opatření podniku ze třetí země pro ochranu a správu peněžních prostředků a majetku zákazníků

Popis všech opatření na ochranu peněžních prostředků nebo majetku zákazníků (zvláště pak, jsou-li finanční nástroje a peněžní prostředky drženy prostřednictvím svěřenského správce, uvedení názvu svěřenského správce a souvisejících smluv) zavedených v členském státě, kde je pobočka usazena

12o

Ostatní opatření

Popis veškerých dalších opatření, která může podnik ze třetí země považovat za důležitá pro poskytování služeb a vykonávání činností pobočky v členském státě, kde je pobočka usazena, čestným, spravedlivým a profesionálním způsobem, který podporuje zájmy zákazníků

13a

Informace o ujednáních o externím zajištění ze strany podniku ze třetí země, která se vztahují na činnosti pobočky

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

Seznam a popis externě zajištěných funkcí (nebo těch, které mají být zajištěny externě)

13b

Popis zdrojů (zejména lidských a technických a dále systému vnitřní kontroly) přidělených na kontrolu externě zajišťovaných funkcí, služeb nebo činností, pokud souvisejí s činnostmi pobočky v členském státě, kde je usazena

14

Informace o opatřeních (včetně opatření v oblasti informačních technologií) zavedených podnikem ze třetí země, která se vztahují na činnosti pobočky v oblasti algoritmického obchodování, obchodování s vysokou frekvencí a přímého elektronického přístupu

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

Popis veškerých opatření a zdrojů (zejména lidských zdrojů a zdrojů v oblasti informačních technologií), které podnik ze třetí země případně zavedl a/nebo vyčlenil na činnosti své pobočky v členském státě, kde je pobočka usazena, v oblasti algoritmického obchodování, obchodování s vysokou frekvencí a přímého elektronického přístupu a kontroly těchto činností

15a

Informace o činnostech souvisejících s funkcí zajišťování souladu s předpisy (nebo rovnocennou funkcí)

Změny předpisů

Popis řízení a provádění podstatných změn a vývoje regulačních požadavků během vykazovaného období, které mají dopad na opatření na ochranu investorů pro činnosti pobočky podniku ze třetí země

15b

Zjištění

Počet kontrol provedených na místě a zajištěných externě a shrnutí hlavních zjištění týkajících se funkce zajišťování souladu s předpisy u činností podniku ze třetí země, pokud jsou pro činnosti pobočky relevantní

15c

Opatření, která byla nebo mají být přijata (včetně opatření na základě stížností nebo odchylek od doporučení v souvislosti s funkcí zajišťování souladu s předpisy určených vrcholnému vedení) k řešení zjištěných selhání nebo rizik selhání ze strany podniku ze třetí země, pokud se týkají činností pobočky

15d

Ostatní

Jakékoli další informace, které by pobočka mohla považovat za důležité uvést

16a

Informace o činnostech souvisejících s funkcí vnitřního auditu (nebo rovnocennou funkcí)

Zjištění

Souhrn hlavních zjištění týkajících se funkce vnitřního auditu činností podniku ze třetí země, pokud jsou ve vztahu k činnostem pobočky relevantní

16b

Opatření, která byla nebo budou přijata globálně (včetně harmonogramu a organizačních jednotek dotčeného podniku ze třetí země) k řešení zjištěných selhání nebo rizik selhání ze strany podniku ze třetí země, pokud se týkají činností pobočky

17a

Informace o činnostech souvisejících s funkcí řízení rizik (nebo rovnocennou funkcí) a o politice řízení rizik podniku ze třetí země

Politika řízení rizik

Souhrn politiky řízení rizik podniku ze třetí země, pokud se týká činností pobočky, a opatření, která pobočka uplatňuje na služby a činnosti prováděné pobočkou

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

17b

Zjištění

Souhrn hlavních zjištění týkajících se funkce řízení rizik, pokud jde o činnosti podniku ze třetí země globálně, a opatření, která byla nebo mají být přijata za účelem řešení těchto zjištění

18

Veškeré další informace, které může pobočka podniku ze třetí země považovat za důležité sdělit příslušnému orgánu členského státu, v němž je usazena.

---

(1)  Veškeré informace týkající se poskytování přeshraničních služeb pobočkami podniků ze třetích zemí jsou uvedeny v příloze II.

---

PŘÍLOHA II

Formát pro předkládání informací uvedených v čl. 41 odst. 3 a 4 směrnice 2014/65/EU v případě, že Komise přijala rozhodnutí o rovnocennosti podle čl. 47 odst. 1 nařízení (EU) č. 600/2014

Kromě informací požadovaných podle přílohy I tohoto prováděcího nařízení podniky ze třetích zemí, které rovněž poskytují investiční služby a provádějí činnosti v Evropské unii v souladu s čl. 47 odst. 3 nařízení (EU) č. 600/2014 prostřednictvím režimu rovnocennosti třetích zemí (pokud jsou jako takové skutečně uznány podle čl. 47 odst. 1 nařízení (EU) č. 600/2014), zahrnou do své zprávy příslušnému orgánu také následující pole, jak je požadováno podle čl. 41 odst. 3 směrnice 2014/65/EU:

| Č. | Pole | Podpole |
| --- | --- | --- |
| 19a | Vykazované období | Datum zahájení vykazování za kalendářní rok
  (RRRR-MM-DD) |
| 19b | Datum ukončení vykazování za kalendářní rok
  (RRRR-MM-DD) |
| 20a | Název a kontaktní údaje podniku ze třetí země, včetně údajů o pobočce, o osobě pověřené podáváním informací a o orgánech třetí země odpovědných za dohled nad podnikem ze třetí země | Úplná obchodní firma pobočky a identifikační kód právnické osoby, je-li k dispozici |
| 20b | Adresa pobočky

  (je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu) |
| 20c | Kontaktní údaje pobočky včetně e-mailové adresy, telefonního čísla a údajů o internetových stránkách |
| 20d | Úplný právní název podniku ze třetí země a identifikační kód právnické osoby, je-li k dispozici

  (je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu) |
| 20e | Adresa sídla podniku ze třetí země

  (je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu) |
| 20f | Kontaktní údaje podniku ze třetí země včetně e-mailové adresy, telefonního čísla a údajů o internetových stránkách |
| 20 g | Země sídla podniku ze třetí země

  (je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu) |
| 20h | Název, adresa a země orgánu odpovědného za dohled nad podnikem ze třetí země ve třetí zemi. Pokud je za dohled nad podnikem ze třetí země odpovědný více než jeden orgán, uvedou se podrobné údaje a příslušné pravomoci jednotlivých orgánů.

  (je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu) |
| 20i | Celé jméno kontaktní osoby |
| 20j | Adresa kontaktní osoby |
| 20k | Telefonní číslo kontaktní osoby |
| 20 l | E-mailová adresa kontaktní osoby |
| 20 m | Funkce/titul kontaktní osoby |
| 21a | Investiční služby, investiční činnosti a doplňkové služby poskytované pobočkou v každém jiném členském státě, než ve kterém je pobočka usazena, během vykazovaného období | Seznam investičních služeb, investičních činností a doplňkových služeb (uvedených v oddílech A a B přílohy I směrnice 2014/65/EU) poskytovaných způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU v každém jiném členském státě, než ve kterém je pobočka usazena |
| 21b | Seznam kategorií finančních nástrojů (jak je uvedeno v oddíle C přílohy I směrnice 2014/65/EU), ve vztahu k nimž jsou tyto služby a činnosti prováděny |
| 21c | Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje správu portfolia, celková hodnota spravovaných aktiv pro zákazníky v členském státě ke konci vykazovaného období |
| 21d | Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje správu portfolia, průměrná hodnota spravovaných aktiv pro zákazníky v členském státě za vykazované období |
| 21e | Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje investiční poradenství, celková hodnota aktiv, ve vztahu k nimž je tato služba poskytována zákazníkům v členském státě ke konci vykazovaného období |
| 21f | Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje investiční poradenství, průměrná hodnota aktiv, ve vztahu k nimž je tato služba poskytována zákazníkům v členském státě za vykazované období |
| 21 g | Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje doplňkovou službu úschovy a správy finančních nástrojů na účet zákazníků nebo drží peněžní prostředky zákazníků, celková hodnota aktiv (včetně hotovosti) držených pobočkou pro zákazníky v členském státě ke konci vykazovaného období |
| 21h | Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje doplňkovou službu úschovy a správy finančních nástrojů na účet zákazníků nebo drží peněžní prostředky zákazníků, průměrná hodnota aktiv (včetně hotovosti) držených pobočkou pro zákazníky v členském státě za vykazované období |
| 22a | Počet zákazníků a protistran pobočky v jiných členských státech, než ve kterém je pobočka usazena, a globálně během vykazovaného období | Celkový počet zákazníků a protistran pobočky v Evropské unii (s výjimkou členského státu, ve kterém je pobočka usazena) |
| 22b | Celkový počet zákazníků a protistran podniku ze třetí země globálně |
| 22c | Pro každý jiný členský stát než ten, v němž je pobočka usazena a v němž poskytovala jakékoli investiční služby, investiční činnosti nebo doplňkové služby, celkový počet zákazníků a protistran pobočky v tomto jiném členském státě spolu s:






  — | rozpisem tohoto počtu podle investičních služeb, investičních činností nebo doplňkových služeb poskytovaných v každém členském státě a |

Č.

Pole

Podpole

19a

Vykazované období

Datum zahájení vykazování za kalendářní rok

(RRRR-MM-DD)

19b

Datum ukončení vykazování za kalendářní rok

(RRRR-MM-DD)

20a

Název a kontaktní údaje podniku ze třetí země, včetně údajů o pobočce, o osobě pověřené podáváním informací a o orgánech třetí země odpovědných za dohled nad podnikem ze třetí země

Úplná obchodní firma pobočky a identifikační kód právnické osoby, je-li k dispozici

20b

Adresa pobočky

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

20c

Kontaktní údaje pobočky včetně e-mailové adresy, telefonního čísla a údajů o internetových stránkách

20d

Úplný právní název podniku ze třetí země a identifikační kód právnické osoby, je-li k dispozici

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

20e

Adresa sídla podniku ze třetí země

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

20f

Kontaktní údaje podniku ze třetí země včetně e-mailové adresy, telefonního čísla a údajů o internetových stránkách

20 g

Země sídla podniku ze třetí země

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

20h

Název, adresa a země orgánu odpovědného za dohled nad podnikem ze třetí země ve třetí zemi. Pokud je za dohled nad podnikem ze třetí země odpovědný více než jeden orgán, uvedou se podrobné údaje a příslušné pravomoci jednotlivých orgánů.

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

20i

Celé jméno kontaktní osoby

20j

Adresa kontaktní osoby

20k

Telefonní číslo kontaktní osoby

20 l

E-mailová adresa kontaktní osoby

20 m

Funkce/titul kontaktní osoby

21a

Investiční služby, investiční činnosti a doplňkové služby poskytované pobočkou v každém jiném členském státě, než ve kterém je pobočka usazena, během vykazovaného období

Seznam investičních služeb, investičních činností a doplňkových služeb (uvedených v oddílech A a B přílohy I směrnice 2014/65/EU) poskytovaných způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU v každém jiném členském státě, než ve kterém je pobočka usazena

21b

Seznam kategorií finančních nástrojů (jak je uvedeno v oddíle C přílohy I směrnice 2014/65/EU), ve vztahu k nimž jsou tyto služby a činnosti prováděny

21c

Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje správu portfolia, celková hodnota spravovaných aktiv pro zákazníky v členském státě ke konci vykazovaného období

21d

Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje správu portfolia, průměrná hodnota spravovaných aktiv pro zákazníky v členském státě za vykazované období

21e

Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje investiční poradenství, celková hodnota aktiv, ve vztahu k nimž je tato služba poskytována zákazníkům v členském státě ke konci vykazovaného období

21f

Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje investiční poradenství, průměrná hodnota aktiv, ve vztahu k nimž je tato služba poskytována zákazníkům v členském státě za vykazované období

21 g

Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje doplňkovou službu úschovy a správy finančních nástrojů na účet zákazníků nebo drží peněžní prostředky zákazníků, celková hodnota aktiv (včetně hotovosti) držených pobočkou pro zákazníky v členském státě ke konci vykazovaného období

21h

Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytuje doplňkovou službu úschovy a správy finančních nástrojů na účet zákazníků nebo drží peněžní prostředky zákazníků, průměrná hodnota aktiv (včetně hotovosti) držených pobočkou pro zákazníky v členském státě za vykazované období

22a

Počet zákazníků a protistran pobočky v jiných členských státech, než ve kterém je pobočka usazena, a globálně během vykazovaného období

Celkový počet zákazníků a protistran pobočky v Evropské unii (s výjimkou členského státu, ve kterém je pobočka usazena)

22b

Celkový počet zákazníků a protistran podniku ze třetí země globálně

22c

Pro každý jiný členský stát než ten, v němž je pobočka usazena a v němž poskytovala jakékoli investiční služby, investiční činnosti nebo doplňkové služby, celkový počet zákazníků a protistran pobočky v tomto jiném členském státě spolu s:

—

rozpisem tohoto počtu podle investičních služeb, investičních činností nebo doplňkových služeb poskytovaných v každém členském státě a

| — | rozdělením podle kategorií zákazníků, jak je stanoveno ve směrnici 2014/65/EU. |
| --- | --- |

—

rozdělením podle kategorií zákazníků, jak je stanoveno ve směrnici 2014/65/EU.

23a

Obrat a souhrnná hodnota aktiv pobočky v jiných členských státech, než ve kterém je pobočka usazena, a podniku ze třetí země globálně během vykazovaného období

Obrat pobočky v Unii (bez zahrnutí členského státu, v němž je usazena) a souhrnná hodnota aktiv odpovídající službám a činnostem poskytovaným podnikem ze třetí země v Unii (bez zahrnutí členského státu, v němž je usazen)

23b

Celkový obrat podniku ze třetí země

23c

Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém poskytovala jakékoli investiční služby, investiční činnosti nebo doplňkové služby, obrat a souhrnná hodnota aktiv odpovídající těmto investičním službám, investičním činnostem a doplňkovým službám spolu s:

| — | rozpisem podle investičních služeb, investičních činností nebo doplňkových služeb poskytovaných v daném členském státě a |
| --- | --- |

—

rozpisem podle investičních služeb, investičních činností nebo doplňkových služeb poskytovaných v daném členském státě a

| — | rozdělením podle kategorií zákazníků, jak je stanoveno ve směrnici 2014/65/EU. |
| --- | --- |

—

rozdělením podle kategorií zákazníků, jak je stanoveno ve směrnici 2014/65/EU.

24a

Pokud pobočka obchoduje na vlastní účet, informace o expozici podniku ze třetí země vůči protistranám v Unii (bez zahrnutí členského státu, v němž je pobočka usazena) během vykazovaného období

Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém obchoduje na vlastní účet, minimální, průměrná a maximální měsíční expozice vůči protistranám v tomto členském státě

24b

Minimální, průměrná a maximální měsíční expozice vůči protistranám v Unii (bez zahrnutí členského státu, v němž je pobočka usazena)

25a

Pokud pobočka upisuje finanční nástroje a/nebo umisťuje finanční nástroje na základě pevného závazku převzetí, informace o hodnotě finančních nástrojů pocházejících od protistran v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena), které byly upsány nebo umístěny na základě pevného závazku převzetí, během vykazovaného období

Pro každý jiný členský stát než ten, ve kterém je pobočka usazena a ve kterém zajišťuje upisování finančních nástrojů a/nebo umisťování finančních nástrojů na základě pevného závazku převzetí, celková hodnota finančních nástrojů pocházejících od protistran v členském státě, které byly pobočkou upsány nebo umístěny na základě pevného závazku převzetí

25b

Celková hodnota finančních nástrojů pocházejících od protistran v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena), které byly pobočkou upsány nebo umístěny na základě pevného závazku převzetí

26

Informace o stížnostech, které obdržely pobočka a/nebo podnik ze třetí země v souvislosti s činnostmi pobočky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena), během vykazovaného období

Počet stížností, které obdržely pobočka a/nebo podnik ze třetí země v souvislosti s činnostmi pobočky v jiných členských státech, než ve kterém je pobočka usazena, spolu s:

| — | rozpisem podle členských států, |
| --- | --- |

—

rozpisem podle členských států,

| — | rozpisem pěti finančních nástrojů, v souvislosti s nimiž je podáváno nejvíce stížností, |
| --- | --- |

—

rozpisem pěti finančních nástrojů, v souvislosti s nimiž je podáváno nejvíce stížností,

| — | rozpisem pěti nejčastějších předmětů stížností, |
| --- | --- |

—

rozpisem pěti nejčastějších předmětů stížností,

| — | uvedením počtu stížností vyřízených ve vykazovaném období, |
| --- | --- |

—

uvedením počtu stížností vyřízených ve vykazovaném období,

| — | uvedením opatření zavedených k pečlivému vyřizování stížností. |
| --- | --- |

—

uvedením opatření zavedených k pečlivému vyřizování stížností.

27a

Popis marketingových činností pobočky nebo podniku ze třetí země v souvislosti s činnostmi pobočky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena) během vykazovaného období

Popis marketingové strategie podniku ze třetí země používané v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena) v souvislosti s činnostmi pobočky, včetně podrobných údajů o její zeměpisné působnosti a marketingových prostředcích, které podnik ze třetí země používal (např. jednání prostřednictvím zástupců, putovní prezentace, telefonické hovory, internetové stránky)

27b

Seznam obchodních názvů používaných podnikem ze třetí země v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena) spolu s uvedením u každého obchodního názvu:

| — | seznamu členských států, ve kterých se daný název používá, |
| --- | --- |

—

seznamu členských států, ve kterých se daný název používá,

| — | kategorií finančních nástrojů, v souvislosti s nimiž se daný název používá, a |
| --- | --- |

—

kategorií finančních nástrojů, v souvislosti s nimiž se daný název používá, a

| — | kategorií zákazníků, v souvislosti s nimiž se používá. |
| --- | --- |

—

kategorií zákazníků, v souvislosti s nimiž se používá.

27c

U všech zástupců nebo podobných subjektů, jichž podnik ze třetí země v Unii využívá (mimo členský stát, kde je pobočka usazena), jméno fyzické osoby nebo subjektu spolu s adresou a kontaktními údaji

27d

Seznam internetových stránek používaných podnikem ze třetí země v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena) spolu s URL adresami všech těchto internetových stránek

28a

Popis opatření na ochranu investorů podniku ze třetí země, která jsou k dispozici zákazníkům pobočky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena), včetně práv těchto zákazníků vyplývajících ze systému pro odškodnění investorů uvedeného v čl. 39 odst. 2 písm. f) směrnice 2014/65/EU

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

Poskytování informací a podávání zpráv zákazníkům

Popis opatření podniku ze třetí země k zajištění toho, aby dodržoval informační a oznamovací povinnosti vůči zákazníkům podle článků 24 a 25 směrnice 2014/65/EU a prováděcích opatření pro činnosti pobočky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena)

28b

Jazyk (jazyky), který (které) bude pobočka používat ve styku se svými zákazníky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena)

28c

Vhodnost a přiměřenost

Popis opatření podniku ze třetí země, která zajišťují, že podnik plní své povinnosti týkající se posouzení vhodnosti nebo přiměřenosti, pokud pobočka poskytuje služby zákazníkům v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena)

28d

Nejlepší způsob provedení

Pokud pobočka provádí pokyny pro své zákazníky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena), popis opatření, která zajišťují, že pobočka provádí pokyny zákazníků za podmínek, které jsou pro ně nejvýhodnější

28e

Pravidla pro zpracování pokynů zákazníků

Popis opatření podniku ze třetí země, která zajišťují neprodlené, spravedlivé a urychlené provádění pokynů zákazníků, se zaměřením na činnosti pobočky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena)

28f

Opatření pro řízení produktů

Pokud podnik ze třetí země vyrábí a/nebo distribuuje finanční nástroje v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena), popis opatření pro řízení produktů zavedených podnikem ze třetí země pro účely jeho činností v Unii

28 g

Opatření podniku ze třetí země pro zjišťování, prevenci a řízení střetů zájmů

Popis opatření, která podnik ze třetí země zavedl za účelem zjištění a prevence nebo řízení střetů zájmů, které vznikají při poskytování investičních a doplňkových služeb, včetně střetů zájmů vyvstávajících z politiky odměňování osob zapojených do poskytování investičních služeb, investičních činností a doplňkových služeb poskytovaných v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena)

28h

Opatření podniku ze třetí země pro vyřizování stížností

Popis postupu, který musí zákazníci podniku ze třetí země v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena) dodržet, aby mohli podat stížnost

28j

Oddělení odpovědné za vyřizování stížností zákazníků pobočky

28k

Jazyk (jazyky), ve kterém (kterých) musí zákazníci své stížnosti podávat

28 l

Příslušné soudy (v případě soudního sporu) uvedené ve veškerých smluvních ujednáních mezi podnikem ze třetí země a jeho zákazníky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena)

28 m

Subjekt/subjekty alternativního řešení sporů příslušný/příslušné k řešení přeshraničních sporů týkajících se zákazníků v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena)

28n

Členství podniku ze třetí země v systému pro odškodnění investorů

Popis členství podniku ze třetí země v systému pro odškodnění investorů, včetně uvedení toho, zda budou zákazníci a protistrany pobočky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena) způsobilí k účasti v tomto systému, a dále oblasti jeho působnosti, popisu podmínek způsobilosti a částek a finančních nástrojů, které systém zahrnuje

28o

Opatření podniku ze třetí země pro ochranu a správu peněžních prostředků a majetku zákazníků

Popis ochranných opatření pro veškeré peněžní prostředky nebo majetek zákazníků v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena) (zvláště pak, jsou-li finanční nástroje a peněžní prostředky drženy prostřednictvím svěřenského správce, uvedení názvu svěřenského správce a souvisejících smluv)

28p

Ostatní opatření

Popis veškerých dalších opatření, která může podnik ze třetí země považovat za důležitá pro poskytování služeb a vykonávání činností pobočky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena) čestným, spravedlivým a profesionálním způsobem, který podporuje zájmy zákazníků

29a

Informace o ujednáních o externím zajištění ze strany podniku ze třetí země, která se vztahují na činnosti pobočky

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

Seznam a popis externě zajišťovaných funkcí (nebo funkcí, které mají být zajištěny externě) za účelem poskytování investičních služeb pobočky a vykonávání jejích činností v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena)

29b

Popis zdrojů (zejména lidských a technických a dále systému vnitřní kontroly) přidělených na kontrolu externě zajišťovaných funkcí, služeb nebo činností, pokud souvisejí s činnostmi pobočky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena)

30

Informace o opatřeních (včetně opatření v oblasti informačních technologií) zavedených podnikem ze třetí země, která se vztahují na činnosti pobočky v oblasti algoritmického obchodování, obchodování s vysokou frekvencí a přímého elektronického přístupu

(je třeba uvést v případě jakékoli změny informací, které byly dříve předloženy příslušnému orgánu)

Popis veškerých opatření a zdrojů (zejména lidských zdrojů a zdrojů v oblasti informačních technologií), které podnik ze třetí země případně zavedl a/nebo vyčlenil na činnosti své pobočky v Unii (mimo členský stát, kde je pobočka usazena) v oblasti algoritmického obchodování, obchodování s vysokou frekvencí a přímého elektronického přístupu a kontroly těchto činností

31

Jakékoli další informace, které příslušný orgán považuje za nezbytné za účelem umožnění komplexního sledování činností pobočky v Unii

---

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/114 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/114

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2022/1221

ze dne 14. července 2022

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Maroka

EVROPSKÁ KOMISE,

S ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Zahájení

Zahájení

| (1) | Dne 17. listopadu 2021 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu některých hliníkových kol (dále jen „hliníková kola“) pocházejících z Maroka (dále jen „dotčená země“) na základě článku 5 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. listopadu 2021 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu některých hliníkových kol (dále jen „hliníková kola“) pocházejících z Maroka (dále jen „dotčená země“) na základě článku 5 základního nařízení. Oznámení o zahájení řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, který dne 4. října 2021 podalo Sdružení evropských výrobců kol (dále jen „žadatel“ nebo „EUWA“). Podnět byl podán jménem výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Obsahoval důkazy o dumpingu a z něj vyplývající podstatné újmě, které byly dostatečným důvodem pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, který dne 4. října 2021 podalo Sdružení evropských výrobců kol (dále jen „žadatel“ nebo „EUWA“). Podnět byl podán jménem výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Obsahoval důkazy o dumpingu a z něj vyplývající podstatné újmě, které byly dostatečným důvodem pro zahájení šetření.

1.2.   Celní evidence

Celní evidence

| (3) | Komise rozhodla prováděcím nařízením Komise (EU) 2022/934 (dále jen „nařízení o celní evidenci“) o celní evidenci dovozu dotčeného výrobku (3). |
| --- | --- |

(3)

Komise rozhodla prováděcím nařízením Komise (EU) 2022/934 (dále jen „nařízení o celní evidenci“) o celní evidenci dovozu dotčeného výrobku (3).

3

1.3.   Zúčastněné strany a žádost o zachování anonymity

Zúčastněné strany a žádost o zachování anonymity

| (4) | V oznámení o zahájení šetření vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele a známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a marocké orgány, známé dovozce, uživatele, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(4)

V oznámení o zahájení šetření vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele a známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a marocké orgány, známé dovozce, uživatele, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti.

| (5) | Žadatelé a dva spolupracující uživatelé požádali o utajení svých názvů kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů. Komise dospěla k názoru, že skutečně existuje vážné riziko odvetných opatření, a uznala, že by názvy žadatelů a dvou spolupracujících uživatelů neměly být zveřejněny. Aby byla skutečně zaručena anonymita, byla zachována rovněž důvěrnost názvů ostatních výrobců v Unii s cílem zabránit možnému odvození názvů žadatelů. |
| --- | --- |

(5)

Žadatelé a dva spolupracující uživatelé požádali o utajení svých názvů kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů. Komise dospěla k názoru, že skutečně existuje vážné riziko odvetných opatření, a uznala, že by názvy žadatelů a dvou spolupracujících uživatelů neměly být zveřejněny. Aby byla skutečně zaručena anonymita, byla zachována rovněž důvěrnost názvů ostatních výrobců v Unii s cílem zabránit možnému odvození názvů žadatelů.

1.4.   Připomínky k zahájení řízení

Připomínky k zahájení řízení

| (6) | Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení před Komisí a/nebo úředníkem pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(6)

Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení před Komisí a/nebo úředníkem pro slyšení v obchodních řízeních.

| (7) | Čtyři strany požádaly o slyšení před útvary Komise a byly vyslechnuty: Evropské sdružení výrobců automobilů (dále jen „ACEA“), sdružení EUWA, společnost Dika Morocco Africa S.A.R.L (dále jen „Dika“) a společnost Hands 8 S.A. (dále jen „Hands“). |
| --- | --- |

(7)

Čtyři strany požádaly o slyšení před útvary Komise a byly vyslechnuty: Evropské sdružení výrobců automobilů (dále jen „ACEA“), sdružení EUWA, společnost Dika Morocco Africa S.A.R.L (dále jen „Dika“) a společnost Hands 8 S.A. (dále jen „Hands“).

| (8) | Společnost Dika a marocké orgány tvrdily, že údaje uvedené v podnětu jsou zastaralé, protože mezi obdobím s ním spojeného šetření a datem zahájení šetření existuje téměř osmiměsíční mezera. Kromě toho se období šetření zvolené žadatelem přesně shodovalo s vrcholem pandemie COVID-19. Období posuzované žadatelem navíc o jeden rok překročilo obvyklou praxi Komise, jak je uvedeno v příslušné příručce (4). Společnost Dika se domnívala, že toto rozhodnutí lze považovat za nespravedlivé a neúplné a že použití zastaralých údajů nemůže představovat zjevný důkaz dumpingu, újmy nebo příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Společnost Dika a marocké orgány tvrdily, že údaje uvedené v podnětu jsou zastaralé, protože mezi obdobím s ním spojeného šetření a datem zahájení šetření existuje téměř osmiměsíční mezera. Kromě toho se období šetření zvolené žadatelem přesně shodovalo s vrcholem pandemie COVID-19. Období posuzované žadatelem navíc o jeden rok překročilo obvyklou praxi Komise, jak je uvedeno v příslušné příručce (4). Společnost Dika se domnívala, že toto rozhodnutí lze považovat za nespravedlivé a neúplné a že použití zastaralých údajů nemůže představovat zjevný důkaz dumpingu, újmy nebo příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

4

| (9) | Komise nejprve uvedla, že v příručce, na kterou se společnost Dika odvolává, je výslovně uvedeno, že má poskytovat obecné rady, ale že není právně závazným dokumentem a její obsah není povinný (5). Kromě toho článek 5 základního nařízení neobsahuje žádné zvláštní ustanovení týkající se časového odstupu mezi podnětem a poskytnutými údaji. V každém případě období šetření podnětu skončilo dne 31. března 2021, zatímco podnět byl podán dne 4. října 2021. Kromě toho žadatel předložil také další údaje o újmě do 30. června 2021 (6). Údaje poskytnuté žadatelem byly proto aktuální a co nejblíže datu podání podnětu. Pokud jde o tvrzení týkající se posuzovaného období a období šetření, je běžným postupem Komise zvolit období šetření v délce jednoho roku a předchozích tří kalendářních let, aby bylo možné prozkoumat trendy důležité pro posouzení předmětné újmy. Skutečnost, že v podnětu byly uvedeny informace za jeden další rok, neznamená, že byly použity zastaralé údaje, což by způsobilo, že by hodnocení bylo nespravedlivé nebo neúplné. Spíše byly v podnětu uvedeny informace týkající se posledního dostupného období, tj. do 31. března 2021. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(9)

Komise nejprve uvedla, že v příručce, na kterou se společnost Dika odvolává, je výslovně uvedeno, že má poskytovat obecné rady, ale že není právně závazným dokumentem a její obsah není povinný (5). Kromě toho článek 5 základního nařízení neobsahuje žádné zvláštní ustanovení týkající se časového odstupu mezi podnětem a poskytnutými údaji. V každém případě období šetření podnětu skončilo dne 31. března 2021, zatímco podnět byl podán dne 4. října 2021. Kromě toho žadatel předložil také další údaje o újmě do 30. června 2021 (6). Údaje poskytnuté žadatelem byly proto aktuální a co nejblíže datu podání podnětu. Pokud jde o tvrzení týkající se posuzovaného období a období šetření, je běžným postupem Komise zvolit období šetření v délce jednoho roku a předchozích tří kalendářních let, aby bylo možné prozkoumat trendy důležité pro posouzení předmětné újmy. Skutečnost, že v podnětu byly uvedeny informace za jeden další rok, neznamená, že byly použity zastaralé údaje, což by způsobilo, že by hodnocení bylo nespravedlivé nebo neúplné. Spíše byly v podnětu uvedeny informace týkající se posledního dostupného období, tj. do 31. března 2021. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

5

6

| (10) | Společnost Dika tvrdila, že podnět neposkytl důkazy odůvodňující použití početně zjištěné běžné hodnoty, jak požaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho strana tvrdila, že výpočet početně zjištěné běžné hodnoty byl chybný. Komise proto měla dojít k závěru, že podnět neobsahuje dostatečné důkazy o dumpingu, a měla podnět zamítnout v souladu s článkem 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(10)

Společnost Dika tvrdila, že podnět neposkytl důkazy odůvodňující použití početně zjištěné běžné hodnoty, jak požaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho strana tvrdila, že výpočet početně zjištěné běžné hodnoty byl chybný. Komise proto měla dojít k závěru, že podnět neobsahuje dostatečné důkazy o dumpingu, a měla podnět zamítnout v souladu s článkem 5 základního nařízení.

| (11) | Společnost Dika uvedla, že žadatel nepoužil marockou domácí prodejní cenu hliníkových kol, ačkoli mohl tyto ceny znát vzhledem ke skutečnosti, že samotné výrobní odvětví Unie vyváží hliníková kola do Maroka. Kromě toho společnost Dika tvrdila, že žadatel použil finanční účty vyvážejících výrobců z let 2018 a 2019, aby dospěl k závěru, že nedošlo k žádnému prodeji v běžném obchodním styku, přičemž tyto účty pocházely z období před obdobím šetření vybraným v podnětu. |
| --- | --- |

(11)

Společnost Dika uvedla, že žadatel nepoužil marockou domácí prodejní cenu hliníkových kol, ačkoli mohl tyto ceny znát vzhledem ke skutečnosti, že samotné výrobní odvětví Unie vyváží hliníková kola do Maroka. Kromě toho společnost Dika tvrdila, že žadatel použil finanční účty vyvážejících výrobců z let 2018 a 2019, aby dospěl k závěru, že nedošlo k žádnému prodeji v běžném obchodním styku, přičemž tyto účty pocházely z období před obdobím šetření vybraným v podnětu.

| (12) | Komise s tím nesouhlasila. Žadatelem v tomto šetření je sdružení EUWA, nikoli jeho jednotliví členové. Jelikož žadatel není výrobcem ani vývozcem, neměl k těmto údajům přístup. Nadto jsou faktury obecně považovány za důvěrné obchodní údaje. Žadatel tak musel vycházet z veřejných informací o domácích prodejních cenách v Maroku, které v době podání podnětu nebyly k dispozici. Pokud jde o použití finančních účtů za roky 2018 a 2019 v případě marockých vyvážejících výrobců, byly to jediné účty, které měl žadatel v době podání podnětu k dispozici. Žadatel proto mohl pouze vyvodit závěr, že na základě přiměřeně dostupných informací nedošlo ze strany známých marockých vyvážejících výrobců k žádnému domácímu prodeji v rámci běžného obchodního styku. Z tohoto důvodu bylo oprávněné zjistit běžnou hodnotu početně. Proto bylo tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(12)

Komise s tím nesouhlasila. Žadatelem v tomto šetření je sdružení EUWA, nikoli jeho jednotliví členové. Jelikož žadatel není výrobcem ani vývozcem, neměl k těmto údajům přístup. Nadto jsou faktury obecně považovány za důvěrné obchodní údaje. Žadatel tak musel vycházet z veřejných informací o domácích prodejních cenách v Maroku, které v době podání podnětu nebyly k dispozici. Pokud jde o použití finančních účtů za roky 2018 a 2019 v případě marockých vyvážejících výrobců, byly to jediné účty, které měl žadatel v době podání podnětu k dispozici. Žadatel proto mohl pouze vyvodit závěr, že na základě přiměřeně dostupných informací nedošlo ze strany známých marockých vyvážejících výrobců k žádnému domácímu prodeji v rámci běžného obchodního styku. Z tohoto důvodu bylo oprávněné zjistit běžnou hodnotu početně. Proto bylo tvrzení zamítnuto.

| (13) | Společnost Dika rovněž předložila tvrzení týkající se údajných zásadních nedostatků při určování běžné hodnoty. Tato tvrzení se týkají výběru velikosti kol, použití cen hliníkových ingotů založených na dovozu z Číny, použití struktury nákladů výrobce v Unii, vyloučení některých nákladových faktorů z výpočtu a použití 6 % míry zisku. |
| --- | --- |

(13)

Společnost Dika rovněž předložila tvrzení týkající se údajných zásadních nedostatků při určování běžné hodnoty. Tato tvrzení se týkají výběru velikosti kol, použití cen hliníkových ingotů založených na dovozu z Číny, použití struktury nákladů výrobce v Unii, vyloučení některých nákladových faktorů z výpočtu a použití 6 % míry zisku.

| (14) | Komise s těmito tvrzeními nesouhlasila. Předpoklady, z nichž žadatel vycházel při početním zjištění běžné hodnoty, byly založeny na zkušenostech a znalostech žadatele na trhu a na veřejně dostupných informacích. Skutečnost, že zúčastněná strana s těmito předpoklady nesouhlasí, je pro účely početního zjištění běžné hodnoty v podnětu nečiní neplatnými. Údaje, na nichž byla založena běžná hodnota, byly podloženy dostatečnými důkazy a potvrzeny analýzou těchto důkazů provedenou Komisí. I po provedení určitých úprav navržených zúčastněnou stranou, které Komise při posuzování podnětu provedla, zůstaly důkazy o dumpingu dostatečné. |
| --- | --- |

(14)

Komise s těmito tvrzeními nesouhlasila. Předpoklady, z nichž žadatel vycházel při početním zjištění běžné hodnoty, byly založeny na zkušenostech a znalostech žadatele na trhu a na veřejně dostupných informacích. Skutečnost, že zúčastněná strana s těmito předpoklady nesouhlasí, je pro účely početního zjištění běžné hodnoty v podnětu nečiní neplatnými. Údaje, na nichž byla založena běžná hodnota, byly podloženy dostatečnými důkazy a potvrzeny analýzou těchto důkazů provedenou Komisí. I po provedení určitých úprav navržených zúčastněnou stranou, které Komise při posuzování podnětu provedla, zůstaly důkazy o dumpingu dostatečné.

| (15) | Společnost Dika a marocké orgány tvrdily, že žadatel ve své analýze újmy pominul, že trh je rozdělen na výrobce původního zařízení (dále jen „trh OEM“) a trh s náhradními díly (dále jen „trh s náhradními díly“) a v rámci každého trhu na různé typy kol, tj. segmenty nižší a vyšší třídy. |
| --- | --- |

(15)

Společnost Dika a marocké orgány tvrdily, že žadatel ve své analýze újmy pominul, že trh je rozdělen na výrobce původního zařízení (dále jen „trh OEM“) a trh s náhradními díly (dále jen „trh s náhradními díly“) a v rámci každého trhu na různé typy kol, tj. segmenty nižší a vyšší třídy.

| (16) | Komise uvedla, že ačkoli hliníková kola v rámci trhu OEM a trhu s náhradními díly mají různé distribuční kanály, mají stejné fyzické a technické vlastnosti a jsou zaměnitelná. Trh OEM a trh s náhradními díly by proto měly být považovány spíše za různé prodejní kanály než za různé segmenty. |
| --- | --- |

(16)

Komise uvedla, že ačkoli hliníková kola v rámci trhu OEM a trhu s náhradními díly mají různé distribuční kanály, mají stejné fyzické a technické vlastnosti a jsou zaměnitelná. Trh OEM a trh s náhradními díly by proto měly být považovány spíše za různé prodejní kanály než za různé segmenty.

| (17) | Pokud jde o tyto dva prodejní kanály, žadatel odhadl, že marocký vývoz byl pravděpodobně téměř výhradně dodáván zákazníkům trhu OEM. Následná analýza informací, které měla Komise k dispozici, tento odhad potvrdila. To byl i případ výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří prodávali téměř výhradně zákazníkům trhu OEM (přibližně 99,6 %). |
| --- | --- |

(17)

Pokud jde o tyto dva prodejní kanály, žadatel odhadl, že marocký vývoz byl pravděpodobně téměř výhradně dodáván zákazníkům trhu OEM. Následná analýza informací, které měla Komise k dispozici, tento odhad potvrdila. To byl i případ výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří prodávali téměř výhradně zákazníkům trhu OEM (přibližně 99,6 %).

| (18) | Pokud jde o různé typy kol, Komise konstatovala, že ačkoli podnět neobsahoval úplnou analýzu újmy podle různých typů hliníkových kol, poskytl výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou pro deset reprezentativních typů kol. |
| --- | --- |

(18)

Pokud jde o různé typy kol, Komise konstatovala, že ačkoli podnět neobsahoval úplnou analýzu újmy podle různých typů hliníkových kol, poskytl výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou pro deset reprezentativních typů kol.

| (19) | Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(19)

Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (20) | Společnosti Dika a Hands a marocké orgány tvrdily, že vývoj marockého dovozu nemůže způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie či v tomto směru představovat hrozbu, jelikož v období od 1. dubna 2020 do 31. března 2021 představoval pouze 2,8 % trhu Unie a nezpůsobuje stlačení nebo snížení cen. |
| --- | --- |

(20)

Společnosti Dika a Hands a marocké orgány tvrdily, že vývoj marockého dovozu nemůže způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie či v tomto směru představovat hrozbu, jelikož v období od 1. dubna 2020 do 31. března 2021 představoval pouze 2,8 % trhu Unie a nezpůsobuje stlačení nebo snížení cen.

| (21) | Z konkrétní analýzy újmy na základě podnětu vyplynulo, že byly k dispozici dostatečné důkazy o zvýšeném pronikání dovozu z Maroka na trh Unie (v absolutním i relativním vyjádření) za ceny, které v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představují cenové podbízení a prodej značně pod cenou. To zjevně způsobilo výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, která se projevila například snížením prodeje a podílu na trhu, zhoršením finančních výsledků nebo výší cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(21)

Z konkrétní analýzy újmy na základě podnětu vyplynulo, že byly k dispozici dostatečné důkazy o zvýšeném pronikání dovozu z Maroka na trh Unie (v absolutním i relativním vyjádření) za ceny, které v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie představují cenové podbízení a prodej značně pod cenou. To zjevně způsobilo výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, která se projevila například snížením prodeje a podílu na trhu, zhoršením finančních výsledků nebo výší cen účtovaných výrobním odvětvím Unie. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (22) | Společnost Dika tvrdila, že některé ukazatele újmy uvedené v podnětu, jako je výrobní kapacita, ceny v Unii a spotřeba v Unii, nepodporují zjištění újmy během období šetření. Plné využití kapacity navíc není pro výrobce hliníkových kol možné vzhledem k modelům dodavatelského řetězce s dodávkami v přesně danou dobu (tzv. „just-in-time“), které zavádějí výrobci automobilů v Evropské unii a které vyžadují, aby výrobci hliníkových kol byli flexibilní a měli k dispozici kapacity, které jim umožní reagovat na potřeby vzniklé na poslední chvíli. |
| --- | --- |

(22)

Společnost Dika tvrdila, že některé ukazatele újmy uvedené v podnětu, jako je výrobní kapacita, ceny v Unii a spotřeba v Unii, nepodporují zjištění újmy během období šetření. Plné využití kapacity navíc není pro výrobce hliníkových kol možné vzhledem k modelům dodavatelského řetězce s dodávkami v přesně danou dobu (tzv. „just-in-time“), které zavádějí výrobci automobilů v Evropské unii a které vyžadují, aby výrobci hliníkových kol byli flexibilní a měli k dispozici kapacity, které jim umožní reagovat na potřeby vzniklé na poslední chvíli.

| (23) | Komise připomíná, že zjištění podstatné újmy nezbytné pro zahájení šetření vyžaduje mimo jiné posouzení příslušných činitelů popsaných v základním nařízení. Pro dostatečné odůvodnění podstatné újmy pro účely zahájení šetření však článek 5 základního nařízení výslovně nevyžaduje, aby všechny činitele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 vykazovaly zhoršení. Ve znění čl. 5 odst. 2 základního nařízení se totiž uvádí, že podnět musí obsahovat informace o vývoji objemu dovozu označeného za dumpingový, o účinku tohoto dovozu na ceny obdobného výrobku na trhu Unie a o následném dopadu dovozu na výrobní odvětví Unie, doložené příslušnými (nikoli nutně všemi) činiteli. Tyto informace, které poukazovaly na existenci újmy, podnět obsahoval. Komise proto usoudila, že podnět obsahuje dostatečné důkazy o újmě, a tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(23)

Komise připomíná, že zjištění podstatné újmy nezbytné pro zahájení šetření vyžaduje mimo jiné posouzení příslušných činitelů popsaných v základním nařízení. Pro dostatečné odůvodnění podstatné újmy pro účely zahájení šetření však článek 5 základního nařízení výslovně nevyžaduje, aby všechny činitele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 vykazovaly zhoršení. Ve znění čl. 5 odst. 2 základního nařízení se totiž uvádí, že podnět musí obsahovat informace o vývoji objemu dovozu označeného za dumpingový, o účinku tohoto dovozu na ceny obdobného výrobku na trhu Unie a o následném dopadu dovozu na výrobní odvětví Unie, doložené příslušnými (nikoli nutně všemi) činiteli. Tyto informace, které poukazovaly na existenci újmy, podnět obsahoval. Komise proto usoudila, že podnět obsahuje dostatečné důkazy o újmě, a tvrzení zamítla.

| (24) | Společnosti Dika a Hands tvrdily, že uložení antidumpingových opatření nemůže být v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(24)

Společnosti Dika a Hands tvrdily, že uložení antidumpingových opatření nemůže být v zájmu Unie.

| (25) | Pokud jde o posledně uvedené, zájem Unie není relevantním kritériem pro posouzení toho, zda podnět odůvodňuje zahájení antidumpingového řízení podle článku 5 základního nařízení. Uvedené připomínky proto nebyly vzaty v úvahu ve vztahu k tvrzením týkajícím se zahájení řízení. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o posledně uvedené, zájem Unie není relevantním kritériem pro posouzení toho, zda podnět odůvodňuje zahájení antidumpingového řízení podle článku 5 základního nařízení. Uvedené připomínky proto nebyly vzaty v úvahu ve vztahu k tvrzením týkajícím se zahájení řízení.

| (26) | Společnosti Dika a Hands a marocké orgány tvrdily, že žadatel nezohlednil další činitele, jako je údajná neexistence hospodářské soutěže mezi hliníkovými koly z Unie a hliníkovými koly z Maroka v důsledku segmentace trhů; nezohlednil podle nich ani dovoz ze třetích zemí a následky pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(26)

Společnosti Dika a Hands a marocké orgány tvrdily, že žadatel nezohlednil další činitele, jako je údajná neexistence hospodářské soutěže mezi hliníkovými koly z Unie a hliníkovými koly z Maroka v důsledku segmentace trhů; nezohlednil podle nich ani dovoz ze třetích zemí a následky pandemie COVID-19.

| (27) | Analýza podnětu provedená Komisí potvrdila, že uvedené skutečnosti jsou buď neopodstatněné, věcně nesprávné, nebo nepostačují ke zpochybnění závěru, že podnět obsahuje dostatečné důkazy o tom, že dovoz dotčeného výrobku do Unie probíhal za dumpingové ceny a zjevně způsoboval výrobcům v Unii podstatnou újmu. Tyto aspekty byly stanoveny na základě nejlepších důkazů, které měl žadatel v té době k dispozici, a byly dostatečně reprezentativní a spolehlivé. Tvrzení předložená společností Dika, marockými orgány a společností ACEA byla dále podrobně prozkoumána a jejich další posouzení je uvedeno níže. |
| --- | --- |

(27)

Analýza podnětu provedená Komisí potvrdila, že uvedené skutečnosti jsou buď neopodstatněné, věcně nesprávné, nebo nepostačují ke zpochybnění závěru, že podnět obsahuje dostatečné důkazy o tom, že dovoz dotčeného výrobku do Unie probíhal za dumpingové ceny a zjevně způsoboval výrobcům v Unii podstatnou újmu. Tyto aspekty byly stanoveny na základě nejlepších důkazů, které měl žadatel v té době k dispozici, a byly dostatečně reprezentativní a spolehlivé. Tvrzení předložená společností Dika, marockými orgány a společností ACEA byla dále podrobně prozkoumána a jejich další posouzení je uvedeno níže.

| (28) | Na základě výše uvedených skutečností Komise potvrdila, že žadatel předložil dostatečné důkazy o existenci dumpingu, způsobené újmě a příčinné souvislosti, čímž splnil požadavky stanovené v čl. 5 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(28)

Na základě výše uvedených skutečností Komise potvrdila, že žadatel předložil dostatečné důkazy o existenci dumpingu, způsobené újmě a příčinné souvislosti, čímž splnil požadavky stanovené v čl. 5 odst. 2 základního nařízení.

1.5.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (29) | V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení by mohlo být nutné vybrat vzorek zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(29)

V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení by mohlo být nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

1.5.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (30) | V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala konečný vzorek tří výrobců v Unii. Podle článku 17 základního nařízení byl kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření, tj. od 1. října 2020 do 30. září 2021. Tento předběžný vzorek sestával ze tří výrobců v Unii nacházejících se ve třech různých členských státech. Vzorek představoval téměř 20 % celkového objemu výroby obdobného výrobku v Unii a zajišťuje dobré zeměpisné rozložení. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily, ale nebyly předloženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(30)

V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala konečný vzorek tří výrobců v Unii. Podle článku 17 základního nařízení byl kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření, tj. od 1. října 2020 do 30. září 2021. Tento předběžný vzorek sestával ze tří výrobců v Unii nacházejících se ve třech různých členských státech. Vzorek představoval téměř 20 % celkového objemu výroby obdobného výrobku v Unii a zajišťuje dobré zeměpisné rozložení. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily, ale nebyly předloženy žádné připomínky.

1.5.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (31) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení šetření. |
| --- | --- |

(31)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení šetření.

| (32) | Žádný ze známých dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl požadované informace a nesouhlasil se zařazením do vzorku. |
| --- | --- |

(32)

Žádný ze známých dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl požadované informace a nesouhlasil se zařazením do vzorku.

1.5.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Maroku

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Maroku

| (33) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Maroku, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení šetření. Kromě toho Komise požádala zastoupení Marockého království, aby určilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(33)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Maroku, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení šetření. Kromě toho Komise požádala zastoupení Marockého království, aby určilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (34) | Požadované informace poskytli pouze dva vyvážející výrobci v dotčené zemi, na které připadá prakticky veškerý dovoz hliníkových kol z Maroka. Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(34)

Požadované informace poskytli pouze dva vyvážející výrobci v dotčené zemi, na které připadá prakticky veškerý dovoz hliníkových kol z Maroka. Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

1.6.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

| (35) | Komise zaslala dotazníky třem výrobcům v Unii, žadateli, dvěma známým uživatelům a dvěma vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Stejné dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu (7). |
| --- | --- |

(35)

Komise zaslala dotazníky třem výrobcům v Unii, žadateli, dvěma známým uživatelům a dvěma vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Stejné dotazníky byly v den zahájení šetření zpřístupněny rovněž na internetu (7).

7

| (36) | Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, újmy a zájmu Unie. Kvůli vypuknutí pandemie COVID-19 a restriktivním opatřením v různých zemích nemohla Komise provést všechny inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení.






  — | Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení byly provedeny v prostorách dvou výrobců v Unii zařazených do vzorku a jednoho uživatele (8) a v prostorách následujících vyvážejících výrobců v Maroku: HANDS 8 S.A. (dále jen „Hands“) |
| --- | --- | --- |

(36)

Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, újmy a zájmu Unie. Kvůli vypuknutí pandemie COVID-19 a restriktivním opatřením v různých zemích nemohla Komise provést všechny inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení.

—

Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení byly provedeny v prostorách dvou výrobců v Unii zařazených do vzorku a jednoho uživatele (8) a v prostorách následujících vyvážejících výrobců v Maroku: HANDS 8 S.A. (dále jen „Hands“)

8

| — | DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L (dále jen „Dika“) |
| --- | --- |

—

DIKA MOROCCO AFRIKA S.A.R.L (dále jen „Dika“)

| (37) | Nadto Komise v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (9) provedla křížové kontroly na dálku v případě společnosti CITIC Dicastal Co., Ltd (dále jen „CITIC“), která je ve spojení se společností Dika, a v případě jednoho výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(37)

Nadto Komise v souladu se svým oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (9) provedla křížové kontroly na dálku v případě společnosti CITIC Dicastal Co., Ltd (dále jen „CITIC“), která je ve spojení se společností Dika, a v případě jednoho výrobce v Unii.

9

1.7.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (38) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2020 do 30. září 2021 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2018 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(38)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2020 do 30. září 2021 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2018 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (39) | Dotčeným výrobkem jsou hliníková kola pro motorová vozidla kódů HS 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, která pocházejí z Maroka a která mají v současnosti kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 a 8708705050 (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(39)

Dotčeným výrobkem jsou hliníková kola pro motorová vozidla kódů HS 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, která pocházejí z Maroka a která mají v současnosti kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 a 8708705050 (dále jen „dotčený výrobek“).

| (40) | Hliníková kola se v Unii tradičně prodávají dvěma distribučními prodejními kanály: trhu OEM, což jsou především výrobci automobilů, a trhu náhradních dílů, kam patří například distributoři, maloobchodníci, opravny atd. Dotčený výrobek z Maroka byl v posuzovaném období prodáván výhradně prostřednictvím kanálu OEM. V rámci distribučního kanálu OEM pořádají výrobci automobilů nabídková řízení na hliníková kola a často se podílejí na vývoji nového kola, které je spojováno s jejich značkou. Výrobci v Unii i maročtí vývozci soutěží v rámci týchž nabídkových řízení. |
| --- | --- |

(40)

Hliníková kola se v Unii tradičně prodávají dvěma distribučními prodejními kanály: trhu OEM, což jsou především výrobci automobilů, a trhu náhradních dílů, kam patří například distributoři, maloobchodníci, opravny atd. Dotčený výrobek z Maroka byl v posuzovaném období prodáván výhradně prostřednictvím kanálu OEM. V rámci distribučního kanálu OEM pořádají výrobci automobilů nabídková řízení na hliníková kola a často se podílejí na vývoji nového kola, které je spojováno s jejich značkou. Výrobci v Unii i maročtí vývozci soutěží v rámci týchž nabídkových řízení.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (41) | Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek; |
| --- | --- | --- |

(41)

Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

dotčený výrobek;

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Maroku a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Maroku a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (42) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(42)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Maroko

Maroko

3.1.1.   Spolupráce vyvážejících výrobců

Spolupráce vyvážejících výrobců

| (43) | Jak je uvedeno ve 34. bodě odůvodnění, dva maročtí vyvážející výrobci, společnosti Dika a Hands, se zúčastnili šetření a poskytli odpovědi na dotazník. Se společností Dika je ve spojení společnost CITIC, což je čínský výrobce hliníkových kol. Společnost CITIC nakupuje hliníková kola od společnosti Dika a prodává je do Unie, Maroka a dalších třetích zemí. Během křížové kontroly na dálku u společnosti CITIC byla zjištěna řada chyb, což vážně zpochybnilo spolehlivost evidence prodeje na domácím trhu a v EU. Tyto chyby se týkaly především rozdílů mezi cenami uvedenými v evidenci prodeje, cenami uvedenými na fakturách a částkami skutečně zaplacenými. |
| --- | --- |

(43)

Jak je uvedeno ve 34. bodě odůvodnění, dva maročtí vyvážející výrobci, společnosti Dika a Hands, se zúčastnili šetření a poskytli odpovědi na dotazník. Se společností Dika je ve spojení společnost CITIC, což je čínský výrobce hliníkových kol. Společnost CITIC nakupuje hliníková kola od společnosti Dika a prodává je do Unie, Maroka a dalších třetích zemí. Během křížové kontroly na dálku u společnosti CITIC byla zjištěna řada chyb, což vážně zpochybnilo spolehlivost evidence prodeje na domácím trhu a v EU. Tyto chyby se týkaly především rozdílů mezi cenami uvedenými v evidenci prodeje, cenami uvedenými na fakturách a částkami skutečně zaplacenými.

| (44) | Dne 1. dubna 2022, po ukončení křížové kontroly na dálku u společnosti CITIC, poskytla společnost Dika během inspekce na místě revidovanou verzi evidence prodeje včetně vysvětlení zjištěných nesrovnalostí. V té době již nebylo možné tuto revidovanou evidenci prodeje ověřit či podrobit křížové kontrole. Předběžná kontrola nově předložených údajů navíc odhalila, že revize provedené společností nenapravily všechny nesrovnalosti uvedené během křížové kontroly na dálku, přičemž celkový počet revizí byl mnohem vyšší, než se na základě křížové kontroly na dálku očekávalo. Povaha a počet chyb, z nichž některé nebyly odstraněny ani po revizi, byly takové, že se Komise nemohla na správnost evidence prodeje spolehnout. Komise proto nemohla ověřit informace nezbytné ke stanovení dumpingového rozpětí pro tuto společnost. |
| --- | --- |

(44)

Dne 1. dubna 2022, po ukončení křížové kontroly na dálku u společnosti CITIC, poskytla společnost Dika během inspekce na místě revidovanou verzi evidence prodeje včetně vysvětlení zjištěných nesrovnalostí. V té době již nebylo možné tuto revidovanou evidenci prodeje ověřit či podrobit křížové kontrole. Předběžná kontrola nově předložených údajů navíc odhalila, že revize provedené společností nenapravily všechny nesrovnalosti uvedené během křížové kontroly na dálku, přičemž celkový počet revizí byl mnohem vyšší, než se na základě křížové kontroly na dálku očekávalo. Povaha a počet chyb, z nichž některé nebyly odstraněny ani po revizi, byly takové, že se Komise nemohla na správnost evidence prodeje spolehnout. Komise proto nemohla ověřit informace nezbytné ke stanovení dumpingového rozpětí pro tuto společnost.

| (45) | V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byly společnost Dika a její společnost ve spojení dopisem ze dne 5. května 2022 informovány o důvodech, na jejichž základě Komise hodlá nezohlednit poskytnuté informace v úvahu, a byla jim poskytnuta příležitost podat další vysvětlení (dále jen „dopis podle článku 18“). |
| --- | --- |

(45)

V souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení byly společnost Dika a její společnost ve spojení dopisem ze dne 5. května 2022 informovány o důvodech, na jejichž základě Komise hodlá nezohlednit poskytnuté informace v úvahu, a byla jim poskytnuta příležitost podat další vysvětlení (dále jen „dopis podle článku 18“).

| (46) | Dotčená společnost odpověděla Komisi dopisem ze dne 12. května 2022. Ve své odpovědi společnost vysvětlila, že své prodeje zaznamenala v evidenci prodeje v souladu se svými účetními zásadami. Společnost proto v rozporu s prohlášeními učiněnými během křížové kontroly na dálku a inspekce na místě tvrdila, že původní evidence prodeje, jejíž celkové hodnoty bylo možné sladit s účetním systémem SAP společnosti, byla úplná a přesná, neobsahovala žádné chyby a nevyžadovala žádné revize. Ve skutečnosti byly revize, které společnost provedla po křížové kontrole na dálku, údajně poskytnuty Komisi pouze proto, aby se prokázala plná spolupráce společnosti CITIC během šetření. Společnost proto uvedla, že by Komise měla použít původní, nerevidovanou verzi evidence prodeje. Společnost dále uvedla, že Komise může případně použít revidovanou evidenci prodeje, která byla Komisi poskytnuta společně s dopisem, protože nedostatky údajně nebyly takového rázu, aby neúměrně ztěžovaly učinění přiměřeně správného závěru. Tato evidence prodeje se podobala té, která byla poskytnuta během inspekce na místě, přičemž do ní byly doplněny dříve chybějící údaje, opraveny některé chyby a poskytnuta dodatečná vysvětlení. V evidenci však přesto zůstalo několik chyb, u řady transakcí stále nebyla uvedena skutečně obdržená částka a Komise nebyla schopna provést křížovou kontrolu nebo ověřit revidovanou evidenci prodeje, kterou společnost poskytla spolu s odpovědí na dopis podle článku 18. Společnost rovněž uvedla, že pokud by Komise trvala na použití článku 18 základního nařízení, měla by jako dílčí dostupné skutečnosti použít účetní závěrku společnosti CITIC. |
| --- | --- |

(46)

Dotčená společnost odpověděla Komisi dopisem ze dne 12. května 2022. Ve své odpovědi společnost vysvětlila, že své prodeje zaznamenala v evidenci prodeje v souladu se svými účetními zásadami. Společnost proto v rozporu s prohlášeními učiněnými během křížové kontroly na dálku a inspekce na místě tvrdila, že původní evidence prodeje, jejíž celkové hodnoty bylo možné sladit s účetním systémem SAP společnosti, byla úplná a přesná, neobsahovala žádné chyby a nevyžadovala žádné revize. Ve skutečnosti byly revize, které společnost provedla po křížové kontrole na dálku, údajně poskytnuty Komisi pouze proto, aby se prokázala plná spolupráce společnosti CITIC během šetření. Společnost proto uvedla, že by Komise měla použít původní, nerevidovanou verzi evidence prodeje. Společnost dále uvedla, že Komise může případně použít revidovanou evidenci prodeje, která byla Komisi poskytnuta společně s dopisem, protože nedostatky údajně nebyly takového rázu, aby neúměrně ztěžovaly učinění přiměřeně správného závěru. Tato evidence prodeje se podobala té, která byla poskytnuta během inspekce na místě, přičemž do ní byly doplněny dříve chybějící údaje, opraveny některé chyby a poskytnuta dodatečná vysvětlení. V evidenci však přesto zůstalo několik chyb, u řady transakcí stále nebyla uvedena skutečně obdržená částka a Komise nebyla schopna provést křížovou kontrolu nebo ověřit revidovanou evidenci prodeje, kterou společnost poskytla spolu s odpovědí na dopis podle článku 18. Společnost rovněž uvedla, že pokud by Komise trvala na použití článku 18 základního nařízení, měla by jako dílčí dostupné skutečnosti použít účetní závěrku společnosti CITIC.

| (47) | Komise nesouhlasila s tvrzeními, která společnost uvedla ve své odpovědi na dopis podle článku 18. Antidumpingový dotazník pro vyvážející výrobce jasně požadoval poskytnutí evidence prodeje podle jednotlivých transakcí. Vzory tabulek poskytnuté s dotazníkem jednoznačně požadují údaje tak, jak jsou zaznamenány na faktuře (fakturované množství, fakturovaná částka, související dobropisy atd.). Společnost sama přiznala, že evidenci prodeje nevyplňovala na základě faktur. Spíše ji vyplňovala na základě svých vlastních účetních postupů. Společnost dále tvrdila, že případný rozdíl mezi fakturovanou částkou a skutečně obdrženou cenou se obvykle zaznamená v evidenci prodeje buď jako sleva, rabat, či dobropis, případně jiným způsobem. Bylo však zjištěno, že tyto rozdíly se systematicky neodrážejí v evidenci prodeje společnosti. |
| --- | --- |

(47)

Komise nesouhlasila s tvrzeními, která společnost uvedla ve své odpovědi na dopis podle článku 18. Antidumpingový dotazník pro vyvážející výrobce jasně požadoval poskytnutí evidence prodeje podle jednotlivých transakcí. Vzory tabulek poskytnuté s dotazníkem jednoznačně požadují údaje tak, jak jsou zaznamenány na faktuře (fakturované množství, fakturovaná částka, související dobropisy atd.). Společnost sama přiznala, že evidenci prodeje nevyplňovala na základě faktur. Spíše ji vyplňovala na základě svých vlastních účetních postupů. Společnost dále tvrdila, že případný rozdíl mezi fakturovanou částkou a skutečně obdrženou cenou se obvykle zaznamená v evidenci prodeje buď jako sleva, rabat, či dobropis, případně jiným způsobem. Bylo však zjištěno, že tyto rozdíly se systematicky neodrážejí v evidenci prodeje společnosti.

| (48) | Jak je uvedeno výše ve 44. bodě odůvodnění, revidovanou evidenci prodeje nebylo možné včas podrobit křížové kontrole ani inspekci. Jak bylo společnosti vysvětleno v dopise před zahájením křížové kontroly na dálku a inspekce zaslaném dne 11. března 2022 a v souladu s oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (10), účelem křížové kontroly na dálku bylo získat ujištění ohledně informací, které společnost předložila ve své odpovědi na dotazník. Pokud jde o evidenci prodeje, nebyla taková ujištění během křížové kontroly na dálku získána. Dodatečnou křížovou kontrolu na dálku u společnosti CITIC, kterou společnost navrhuje ve své odpovědi na dopis podle článku 18, nelze využít jako způsob nápravy nedostatku včasnosti či chyb zjištěných během křížové kontroly na dálku, která již proběhla ve stanovených lhůtách. |
| --- | --- |

(48)

Jak je uvedeno výše ve 44. bodě odůvodnění, revidovanou evidenci prodeje nebylo možné včas podrobit křížové kontrole ani inspekci. Jak bylo společnosti vysvětleno v dopise před zahájením křížové kontroly na dálku a inspekce zaslaném dne 11. března 2022 a v souladu s oznámením o důsledcích výskytu onemocnění COVID-19 pro antidumpingová a antisubvenční šetření (10), účelem křížové kontroly na dálku bylo získat ujištění ohledně informací, které společnost předložila ve své odpovědi na dotazník. Pokud jde o evidenci prodeje, nebyla taková ujištění během křížové kontroly na dálku získána. Dodatečnou křížovou kontrolu na dálku u společnosti CITIC, kterou společnost navrhuje ve své odpovědi na dopis podle článku 18, nelze využít jako způsob nápravy nedostatku včasnosti či chyb zjištěných během křížové kontroly na dálku, která již proběhla ve stanovených lhůtách.

10

| (49) | Kromě toho nebyly v revidovaných tabulkách zohledněny některé změny, které byly projednány během křížové kontroly na dálku. Ve své odpovědi na dopis podle článku 18 společnost předložila novou revidovanou evidenci prodeje, v níž byly provedeny další změny, které rovněž nebylo možné podrobit křížové kontrole ani inspekci. Komise měla tudíž za to, že společnost neposkytla požadované informace ve lhůtách šetření. Alternativa navržená společností, tj. použití účetní závěrky společnosti CITIC jako dílčích dostupných údajů, nebyla přijatelná. Použití účetní závěrky by Komisi neumožnilo stanovit běžnou hodnotu a vývozní cenu dostatečně podrobným a přesným způsobem, jak vyžaduje základní nařízení, protože by neumožňovala analýzu na základě výrobku nebo transakce. |
| --- | --- |

(49)

Kromě toho nebyly v revidovaných tabulkách zohledněny některé změny, které byly projednány během křížové kontroly na dálku. Ve své odpovědi na dopis podle článku 18 společnost předložila novou revidovanou evidenci prodeje, v níž byly provedeny další změny, které rovněž nebylo možné podrobit křížové kontrole ani inspekci. Komise měla tudíž za to, že společnost neposkytla požadované informace ve lhůtách šetření. Alternativa navržená společností, tj. použití účetní závěrky společnosti CITIC jako dílčích dostupných údajů, nebyla přijatelná. Použití účetní závěrky by Komisi neumožnilo stanovit běžnou hodnotu a vývozní cenu dostatečně podrobným a přesným způsobem, jak vyžaduje základní nařízení, protože by neumožňovala analýzu na základě výrobku nebo transakce.

| (50) | Jelikož společnost Dika a její společnost ve spojení CITIC neposkytly informace, které by Komisi umožnily dospět k přiměřeně správnému závěru, a ověřitelné informace, které by takový závěr umožnily, nebyly předloženy, rozhodla se Komise, že informace předložené společností, pokud jde o evidenci prodeje na domácím trhu a v EU, nebude brát v úvahu. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou rozhodující pro stanovení běžné hodnoty a vývozní ceny, Komise nemohla pro společnost vypočítat individuální dumpingové rozpětí. |
| --- | --- |

(50)

Jelikož společnost Dika a její společnost ve spojení CITIC neposkytly informace, které by Komisi umožnily dospět k přiměřeně správnému závěru, a ověřitelné informace, které by takový závěr umožnily, nebyly předloženy, rozhodla se Komise, že informace předložené společností, pokud jde o evidenci prodeje na domácím trhu a v EU, nebude brát v úvahu. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou rozhodující pro stanovení běžné hodnoty a vývozní ceny, Komise nemohla pro společnost vypočítat individuální dumpingové rozpětí.

| (51) | Komise proto předběžně nezohlednila informace poskytnuté tímto vyvážejícím výrobcem a potvrdila použití dostupných údajů týkajících se tohoto vyvážejícího výrobce na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(51)

Komise proto předběžně nezohlednila informace poskytnuté tímto vyvážejícím výrobcem a potvrdila použití dostupných údajů týkajících se tohoto vyvážejícího výrobce na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení.

3.1.2.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (52) | Vzhledem k použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení, jak je popsáno v oddíle 3.1.1 výše, se níže uvedený popis výpočtu dumpingového rozpětí vztahoval pouze na zbývajícího marockého vyvážejícího výrobce, společnost Hands. |
| --- | --- |

(52)

Vzhledem k použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení, jak je popsáno v oddíle 3.1.1 výše, se níže uvedený popis výpočtu dumpingového rozpětí vztahoval pouze na zbývajícího marockého vyvážejícího výrobce, společnost Hands.

| (53) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že běžná hodnota se zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku. Komise však zjistila, že spolupracující vyvážející výrobce neuskutečnil žádný domácí prodej. Menší objem prodeje hliníkových kol odběratelům v Maroku byl během období šetření uskutečněn jednomu výrobci automobilů působícímu v ekonomické bezcelní zóně („zone d’accélération industrielle“, dříve nazývané také „zone franche“ nebo „zone franche d’exportation“), která je podobná ekonomické zóně, v níž působil spolupracující výrobce. Tento výrobce automobilů zakoupil hliníková kola pro použití při montáži automobilu. Následně pak tedy nebyla z bezcelní zóny expedována hliníková kola, nýbrž automobil, který byl určen buď k prodeji na domácím trhu, nebo k vývozu. Konečným místem určení automobilu však s největší pravděpodobností nebyl domácí trh. Ze studie z roku 2020 vyplynulo, že 90 % všech automobilů vyrobených v Maroku je určeno pro exportní trh (11), což potvrdily i informace marockých výrobců automobilů (12). Podle zákona č. 19-94, kterým se řídí zóny volného obchodu, musí navíc společnosti působící v těchto zónách dosahovat alespoň 70 % svého obratu z vývozu (13). |
| --- | --- |

(53)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že běžná hodnota se zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku. Komise však zjistila, že spolupracující vyvážející výrobce neuskutečnil žádný domácí prodej. Menší objem prodeje hliníkových kol odběratelům v Maroku byl během období šetření uskutečněn jednomu výrobci automobilů působícímu v ekonomické bezcelní zóně („zone d’accélération industrielle“, dříve nazývané také „zone franche“ nebo „zone franche d’exportation“), která je podobná ekonomické zóně, v níž působil spolupracující výrobce. Tento výrobce automobilů zakoupil hliníková kola pro použití při montáži automobilu. Následně pak tedy nebyla z bezcelní zóny expedována hliníková kola, nýbrž automobil, který byl určen buď k prodeji na domácím trhu, nebo k vývozu. Konečným místem určení automobilu však s největší pravděpodobností nebyl domácí trh. Ze studie z roku 2020 vyplynulo, že 90 % všech automobilů vyrobených v Maroku je určeno pro exportní trh (11), což potvrdily i informace marockých výrobců automobilů (12). Podle zákona č. 19-94, kterým se řídí zóny volného obchodu, musí navíc společnosti působící v těchto zónách dosahovat alespoň 70 % svého obratu z vývozu (13).

zone d’accélération industrielle

zone franche

zone franche d’exportation

11

12

13

| (54) | Jak bylo vysvětleno výše, prodej hliníkových kol spolupracujícím vyvážejícím výrobcem tomuto odběrateli v Maroku byl prodejem z jedné ekonomické zóny do druhé. Na společnosti působící v těchto ekonomických zónách v Maroku se nevztahují celní zákony a předpisy, které se běžně uplatňují na marockém území, a zboží vstupující do takové ekonomické zóny je považováno za vývoz (14). Vzhledem k tomu, že hliníková kola byla vyrobena v určité ekonomické zóně a následně prodána a odeslána do jiné ekonomické zóny, nikdy nevstoupila na celní území Maroka, a nemohla být proto považována za domácí prodej. |
| --- | --- |

(54)

Jak bylo vysvětleno výše, prodej hliníkových kol spolupracujícím vyvážejícím výrobcem tomuto odběrateli v Maroku byl prodejem z jedné ekonomické zóny do druhé. Na společnosti působící v těchto ekonomických zónách v Maroku se nevztahují celní zákony a předpisy, které se běžně uplatňují na marockém území, a zboží vstupující do takové ekonomické zóny je považováno za vývoz (14). Vzhledem k tomu, že hliníková kola byla vyrobena v určité ekonomické zóně a následně prodána a odeslána do jiné ekonomické zóny, nikdy nevstoupila na celní území Maroka, a nemohla být proto považována za domácí prodej.

14

| (55) | V každém případě, i kdyby byl prodej do ekonomické bezcelní zóny v Maroku považován za domácí prodej, nebyl reprezentativní a ani nebyl uskutečněn v běžném obchodním styku, jak vyžaduje čl. 2 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

V každém případě, i kdyby byl prodej do ekonomické bezcelní zóny v Maroku považován za domácí prodej, nebyl reprezentativní a ani nebyl uskutečněn v běžném obchodním styku, jak vyžaduje čl. 2 odst. 1 základního nařízení.

| (56) | V tomto ohledu Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % celkového objemu dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období šetření. Na tomto základě nebyl prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Maroku reprezentativní. |
| --- | --- |

(56)

V tomto ohledu Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % celkového objemu dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období šetření. Na tomto základě nebyl prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Maroku reprezentativní.

| (57) | Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej. Z analýzy domácího prodeje vyplynulo, že žádný z domácích prodejů nebyl ziskový, a tudíž se neuskutečnil v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(57)

Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej. Z analýzy domácího prodeje vyplynulo, že žádný z domácích prodejů nebyl ziskový, a tudíž se neuskutečnil v běžném obchodním styku.

| (58) | Komise vypočítala běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení, jelikož obdobný výrobek nebyl v běžném obchodním styku na domácím trhu prodáván. |
| --- | --- |

(58)

Komise vypočítala běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení, jelikož obdobný výrobek nebyl v běžném obchodním styku na domácím trhu prodáván.

| (59) | V čl. 2 odst. 3 základního nařízení se uvádí, že pokud obdobné výrobky v běžném obchodním styku nejsou na domácím trhu prodávány, vypočítá se běžná hodnota obdobného výrobku na základě výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk. Ustanovení čl. 2 odst. 6 základního nařízení uvádí, že prodejní, správní a režijní náklady a zisk se stanoví na základě skutečných údajů, které prošetřovaný vývozce nebo výrobce zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož však v případě společnosti Hands nedochází k prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, jak je vysvětleno výše, stanoví čl. 2 odst. 6 základního nařízení tři alternativní metody:






  a) | vážený průměr skutečných částek, které byly zjištěny pro jiné prošetřované vývozce nebo výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na domácím trhu země původu; |
| --- | --- | --- |

(59)

V čl. 2 odst. 3 základního nařízení se uvádí, že pokud obdobné výrobky v běžném obchodním styku nejsou na domácím trhu prodávány, vypočítá se běžná hodnota obdobného výrobku na základě výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk. Ustanovení čl. 2 odst. 6 základního nařízení uvádí, že prodejní, správní a režijní náklady a zisk se stanoví na základě skutečných údajů, které prošetřovaný vývozce nebo výrobce zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož však v případě společnosti Hands nedochází k prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, jak je vysvětleno výše, stanoví čl. 2 odst. 6 základního nařízení tři alternativní metody:

a)

vážený průměr skutečných částek, které byly zjištěny pro jiné prošetřované vývozce nebo výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na domácím trhu země původu;

| b) | skutečné částky, které daný vývozce nebo výrobce zaznamená při výrobě a prodeji zboží stejné obecné skupiny zboží na domácím trhu země původu v běžném obchodním styku; |
| --- | --- |

b)

skutečné částky, které daný vývozce nebo výrobce zaznamená při výrobě a prodeji zboží stejné obecné skupiny zboží na domácím trhu země původu v běžném obchodním styku;

| c) | jakákoli jiná rozumná metoda, pokud zisk takto zjištěný není vyšší než zisk, kterého běžně dosahují jiní vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu. |
| --- | --- |

c)

jakákoli jiná rozumná metoda, pokud zisk takto zjištěný není vyšší než zisk, kterého běžně dosahují jiní vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu.

| (60) | Pokud jde o čl. 2 odst. 6 písm. a), v Maroku existoval pouze jeden další vyvážející výrobce hliníkových kol, a to společnost Dika. Společnost Dika rovněž prodávala veškerou svou produkci hliníkových kol v Maroku výrobcům automobilů v ekonomických zónách. Jak je vysvětleno výše v 53. a 54. bodě odůvodnění, tento prodej nebyl považován za domácí prodej. Kromě toho musí být průměr uvedený v čl. 2 odst. 6 písm. a) váženým průměrem alespoň dvou vyvážejících výrobců (15). Údaje společnosti Dika proto nemohly být použity, i kdyby její údaje o prodeji byly považovány za spolehlivé. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) proto nebylo možné použít. |
| --- | --- |

(60)

Pokud jde o čl. 2 odst. 6 písm. a), v Maroku existoval pouze jeden další vyvážející výrobce hliníkových kol, a to společnost Dika. Společnost Dika rovněž prodávala veškerou svou produkci hliníkových kol v Maroku výrobcům automobilů v ekonomických zónách. Jak je vysvětleno výše v 53. a 54. bodě odůvodnění, tento prodej nebyl považován za domácí prodej. Kromě toho musí být průměr uvedený v čl. 2 odst. 6 písm. a) váženým průměrem alespoň dvou vyvážejících výrobců (15). Údaje společnosti Dika proto nemohly být použity, i kdyby její údaje o prodeji byly považovány za spolehlivé. Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) proto nebylo možné použít.

15

| (61) | Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. b) vyžaduje, aby daný vývozce nebo výrobce vyráběl a prodával v běžném obchodním styku stejné obecné kategorie výrobků na domácím trhu. Společnost Hands však vyráběla pouze hliníková kola a žádný z jejich prodejů nebyl uskutečněn v běžném obchodním styku. Proto nebylo možné použít ani ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. b). |
| --- | --- |

(61)

Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. b) vyžaduje, aby daný vývozce nebo výrobce vyráběl a prodával v běžném obchodním styku stejné obecné kategorie výrobků na domácím trhu. Společnost Hands však vyráběla pouze hliníková kola a žádný z jejich prodejů nebyl uskutečněn v běžném obchodním styku. Proto nebylo možné použít ani ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. b).

| (62) | Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. c) odkazuje na „jakoukoliv jinou rozumnou metodu“ pro stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Vzhledem k tomu, že v Maroku neexistují jiní výrobci hliníkových kol, považovala Komise za rozumné použít prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné pro výrobce hliníkových kol v Brazílii. Brazílie byla navržena jako vhodná reprezentativní země v žádosti o přezkum, která byla podkladem pro probíhající přezkumné šetření před pozbytím platnosti týkající se hliníkových kol z Číny (16). Vážený průměr zjištěných prodejních, správních a režijních nákladů činil 11,49 % a vážený průměr zisku 4,89 %. |
| --- | --- |

(62)

Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. c) odkazuje na „jakoukoliv jinou rozumnou metodu“ pro stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Vzhledem k tomu, že v Maroku neexistují jiní výrobci hliníkových kol, považovala Komise za rozumné použít prodejní, správní a režijní náklady a zisk zjištěné pro výrobce hliníkových kol v Brazílii. Brazílie byla navržena jako vhodná reprezentativní země v žádosti o přezkum, která byla podkladem pro probíhající přezkumné šetření před pozbytím platnosti týkající se hliníkových kol z Číny (16). Vážený průměr zjištěných prodejních, správních a režijních nákladů činil 11,49 % a vážený průměr zisku 4,89 %.

16

| (63) | Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. c) rovněž ukládá povinnost uplatnit u zisku použitého podle této metodiky horní hranici, aby bylo zajištěno, že použitý zisk není vyšší než zisk, kterého běžně dosahují jiní vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu. Kromě společností Dika a Hands, jejichž zisk nemohl být použit, protože neuskutečnily žádný prodej na domácím marockém trhu, neexistovali žádní další maročtí výrobci hliníkových kol. Kromě toho Komise neměla k dispozici žádné informace o zisku dosaženém případnými výrobci nebo vývozci hliníkových autodílů nebo jakýchkoli hliníkových výrobků souvisejících s automobilovým průmyslem v Maroku. |
| --- | --- |

(63)

Ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. c) rovněž ukládá povinnost uplatnit u zisku použitého podle této metodiky horní hranici, aby bylo zajištěno, že použitý zisk není vyšší než zisk, kterého běžně dosahují jiní vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu. Kromě společností Dika a Hands, jejichž zisk nemohl být použit, protože neuskutečnily žádný prodej na domácím marockém trhu, neexistovali žádní další maročtí výrobci hliníkových kol. Kromě toho Komise neměla k dispozici žádné informace o zisku dosaženém případnými výrobci nebo vývozci hliníkových autodílů nebo jakýchkoli hliníkových výrobků souvisejících s automobilovým průmyslem v Maroku.

| (64) | Komise měla za to, že hliníková kola patří do stejné obecné kategorie jako ostatní hliníkové výrobky, jako jsou hliníkové výlisky nebo hliníkové profily. Tyto výrobky využívají stejnou hlavní surovinu (hliník), která tvoří hlavní část nákladů na výrobu těchto výrobků. Různé výrobní procesy navíc zahrnují tavení nebo zahřívání hliníku, aby se vytvaroval do požadovaného tvaru. Vážený průměrný zisk dosažený sedmi marockými výrobci těchto hliníkových výrobků, u nichž byly k dispozici finanční údaje za rok 2020, činil 4,16 %. Tento procentní údaj byl použit jako horní hranice zisku brazilských výrobců hliníkových kol. |
| --- | --- |

(64)

Komise měla za to, že hliníková kola patří do stejné obecné kategorie jako ostatní hliníkové výrobky, jako jsou hliníkové výlisky nebo hliníkové profily. Tyto výrobky využívají stejnou hlavní surovinu (hliník), která tvoří hlavní část nákladů na výrobu těchto výrobků. Různé výrobní procesy navíc zahrnují tavení nebo zahřívání hliníku, aby se vytvaroval do požadovaného tvaru. Vážený průměrný zisk dosažený sedmi marockými výrobci těchto hliníkových výrobků, u nichž byly k dispozici finanční údaje za rok 2020, činil 4,16 %. Tento procentní údaj byl použit jako horní hranice zisku brazilských výrobců hliníkových kol.

| (65) | Běžná hodnota byla poté početně zjištěna tak, že k výrobním nákladům společnosti Hands byly připočteny brazilské prodejní, správní a režijní náklady a zisk uvedený v 62. bodě odůvodnění, avšak omezený na 4,16 %. |
| --- | --- |

(65)

Běžná hodnota byla poté početně zjištěna tak, že k výrobním nákladům společnosti Hands byly připočteny brazilské prodejní, správní a režijní náklady a zisk uvedený v 62. bodě odůvodnění, avšak omezený na 4,16 %.

3.1.3.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (66) | Spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce. |
| --- | --- |

(66)

Spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce.

| (67) | U prodeje přímo nezávislým odběratelům v Unii byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(67)

U prodeje přímo nezávislým odběratelům v Unii byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.

| (68) | Pokud jde o prodej vyvážený do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působí jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk. Zisky byly založeny na ziscích běžně dosahovaných dovozci, kteří nejsou ve spojení, protože skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl považován za spolehlivý vzhledem ke vztahu mezi spolupracujícím vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení. Vzhledem k tomu, že při tomto šetření s Komisí nespolupracoval žádný dovozce, který není ve spojení, použila Komise zisk zjištěný při posledním šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se hliníkových kol z Číny (17). |
| --- | --- |

(68)

Pokud jde o prodej vyvážený do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působí jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk. Zisky byly založeny na ziscích běžně dosahovaných dovozci, kteří nejsou ve spojení, protože skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl považován za spolehlivý vzhledem ke vztahu mezi spolupracujícím vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení. Vzhledem k tomu, že při tomto šetření s Komisí nespolupracoval žádný dovozce, který není ve spojení, použila Komise zisk zjištěný při posledním šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se hliníkových kol z Číny (17).

17

3.1.4.   Srovnání

Srovnání

| (69) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu spolupracujícího vyvážejícího výrobce na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(69)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu spolupracujícího vyvážejícího výrobce na základě ceny ze závodu.

| (70) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se výdajů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a na balení, úvěrových nákladů, slev a dalších příspěvků. |
| --- | --- |

(70)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se výdajů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a na balení, úvěrových nákladů, slev a dalších příspěvků.

3.1.5.   Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (71) | U spolupracujícího vyvážejícího výrobce Komise v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(71)

U spolupracujícího vyvážejícího výrobce Komise v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.

| (72) | U všech ostatních vyvážejících výrobců v Maroku stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce představuje objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém dovozu z dotčené země do Unie v období šetření, který byl stanoven na základě databáze Eurostatu Comext. |
| --- | --- |

(72)

U všech ostatních vyvážejících výrobců v Maroku stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce představuje objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém dovozu z dotčené země do Unie v období šetření, který byl stanoven na základě databáze Eurostatu Comext.

| (73) | Jak je vysvětleno v oddíle 3.1.1 výše, existoval pouze jeden spolupracující marocký vyvážející výrobce. Jelikož vývoz hliníkových kol této společnosti představoval méně než 50 % celkového dovozu hliníkových kol do Unie během období šetření, byla úroveň spolupráce v tomto případě považována za nízkou. Na základě toho se Komise rozhodla, že je vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro typy výrobků, které spolupracující vyvážející výrobce prodává v reprezentativním množství. Vývozní prodej těchto typů výrobků představoval přibližně 50 % veškerého vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce do Unie. |
| --- | --- |

(73)

Jak je vysvětleno v oddíle 3.1.1 výše, existoval pouze jeden spolupracující marocký vyvážející výrobce. Jelikož vývoz hliníkových kol této společnosti představoval méně než 50 % celkového dovozu hliníkových kol do Unie během období šetření, byla úroveň spolupráce v tomto případě považována za nízkou. Na základě toho se Komise rozhodla, že je vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro typy výrobků, které spolupracující vyvážející výrobce prodává v reprezentativním množství. Vývozní prodej těchto typů výrobků představoval přibližně 50 % veškerého vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce do Unie.

| (74) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| HANDS 8 S.A. | 8,0  % |
| Všechny ostatní společnosti | 16,5  % |

(74)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

HANDS 8 S.A.

8,0  %

Všechny ostatní společnosti

16,5  %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (75) | Obdobný výrobek vyrábělo v Unii během období šetření přibližně třicet výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

Obdobný výrobek vyrábělo v Unii během období šetření přibližně třicet výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (76) | Celková výroba v Unii během období šetření byla odhadnuta na přibližně 64,3 milionu kusů. Komise stanovila tento číselný údaj na základě všech dostupných informací, které se týkají výrobního odvětví Unie, například odpovědí na makroekonomický dotazník poskytnutých žadatelem. Jak je uvedeno ve 30. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali téměř 20 % celkového objemu výroby známých výrobců obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(76)

Celková výroba v Unii během období šetření byla odhadnuta na přibližně 64,3 milionu kusů. Komise stanovila tento číselný údaj na základě všech dostupných informací, které se týkají výrobního odvětví Unie, například odpovědí na makroekonomický dotazník poskytnutých žadatelem. Jak je uvedeno ve 30. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali téměř 20 % celkového objemu výroby známých výrobců obdobného výrobku v Unii.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (77) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 1 –


  Spotřeba v Unii (v kusech) | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba (v tis. kusů) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Zdroj: databáze Eurostatu Comext, sdružení EUWA a ověřené odpovědi na dotazník |

(77)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 1 –

Tabulka 1 –

Spotřeba v Unii (v kusech)

Spotřeba v Unii (v kusech)

2018

2019

2020

Období šetření

Celková spotřeba (v tis. kusů)

77 873

73 797

59 530

64 311

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Zdroj: databáze Eurostatu Comext, sdružení EUWA a ověřené odpovědi na dotazník

Zdroj

| (78) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu celkového prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a celkového dovozu ze třetích zemí do Unie. Údaje o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly získány z podnětu a pro období šetření byly upraveny podle údajů uvedených v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku. V případě dovozu vycházela Komise z databáze Eurostatu Comext. Jelikož však databáze Eurostatu Comext poskytuje pouze údaje o hmotnosti dovozu, a nikoli o počtu dovezených kusů hliníkových kol, bylo nutné tuto hmotnost přepočítat na kusy. Žadatel v podnětu použil přepočítací koeficient použitý v posledním šetření na stejný výrobek (18) (tj. 10,9 kg/ks). Platnost tohoto přepočítacího koeficientu byla ověřena na základě odpovědí marockých výrobců a výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazníky. Z šetření vyplynulo, že v současnosti používaná vážená průměrná hmotnost jednoho kusu činí 11,3 kg/ks, neboť trendem na trhu je přechod na kola s větším průměrem, důsledkem čehož je zvýšení hmotnosti jednoho kola. Proto byl tento koeficient použit při stanovení spotřeby v Unii v kusovém vyjádření.. |
| --- | --- |

(78)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu celkového prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a celkového dovozu ze třetích zemí do Unie. Údaje o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly získány z podnětu a pro období šetření byly upraveny podle údajů uvedených v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku. V případě dovozu vycházela Komise z databáze Eurostatu Comext. Jelikož však databáze Eurostatu Comext poskytuje pouze údaje o hmotnosti dovozu, a nikoli o počtu dovezených kusů hliníkových kol, bylo nutné tuto hmotnost přepočítat na kusy. Žadatel v podnětu použil přepočítací koeficient použitý v posledním šetření na stejný výrobek (18) (tj. 10,9 kg/ks). Platnost tohoto přepočítacího koeficientu byla ověřena na základě odpovědí marockých výrobců a výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazníky. Z šetření vyplynulo, že v současnosti používaná vážená průměrná hmotnost jednoho kusu činí 11,3 kg/ks, neboť trendem na trhu je přechod na kola s větším průměrem, důsledkem čehož je zvýšení hmotnosti jednoho kola. Proto byl tento koeficient použit při stanovení spotřeby v Unii v kusovém vyjádření..

18

| (79) | Jak je uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, trh Unie je nerovnoměrně rozdělen mezi dva distribuční kanály, tj. trh OEM a trh s náhradními díly. Většina prodeje se týká kanálu OEM s 90 % podílem na trhu. Kanál trhu s náhradními díly s přibližně 10 % prodeje má tedy na celkové hodnocení trhu Unie jen omezený dopad. Jeho dopad je dále omezen vzhledem ke skutečnosti, že maročtí výrobci prodávali výhradně prostřednictvím kanálu OEM, což byl i případ tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ti prodávali téměř výhradně prostřednictvím kanálu OEM (přibližně 99,6 % jejich prodeje). Tato skutečnost tudíž neměla v tomto případě žádný vliv na srovnávací analýzu cen, která se provádí na mikroekonomické úrovni na základě údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Komise proto předběžně rozhodla, že pro účely tohoto šetření nebude rozdělovat spotřebu mezi tyto dva prodejní kanály. |
| --- | --- |

(79)

Jak je uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, trh Unie je nerovnoměrně rozdělen mezi dva distribuční kanály, tj. trh OEM a trh s náhradními díly. Většina prodeje se týká kanálu OEM s 90 % podílem na trhu. Kanál trhu s náhradními díly s přibližně 10 % prodeje má tedy na celkové hodnocení trhu Unie jen omezený dopad. Jeho dopad je dále omezen vzhledem ke skutečnosti, že maročtí výrobci prodávali výhradně prostřednictvím kanálu OEM, což byl i případ tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ti prodávali téměř výhradně prostřednictvím kanálu OEM (přibližně 99,6 % jejich prodeje). Tato skutečnost tudíž neměla v tomto případě žádný vliv na srovnávací analýzu cen, která se provádí na mikroekonomické úrovni na základě údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Komise proto předběžně rozhodla, že pro účely tohoto šetření nebude rozdělovat spotřebu mezi tyto dva prodejní kanály.

| (80) | Spotřeba v Unii se v letech 2018 až 2019 snížila o 5 %, v letech 2019 až 2020 o 19 %. V roce 2020 poklesla výroba v automobilovém průmyslu přibližně o 4,2 milionu vozidel v důsledku pandemie COVID-19, což mělo přímý dopad na dodavatele na začátku dodavatelského řetězce, neboť prodej hliníkových kol se v roce 2020 snížil o 14 milionů ve srovnání s rokem 2019. Pokles výroby byl obzvláště výrazný ve 2. čtvrtletí roku 2020, ale v následujících měsících se trh zotavil. Prodej kol se zvýšil o 5 milionů kusů, a to z 59 milionů v roce 2020 na 64 milionů během období šetření. Spotřeba však nedosáhla úrovně roku 2019 kvůli nedostatku polovodičů používaných výrobci automobilů. |
| --- | --- |

(80)

Spotřeba v Unii se v letech 2018 až 2019 snížila o 5 %, v letech 2019 až 2020 o 19 %. V roce 2020 poklesla výroba v automobilovém průmyslu přibližně o 4,2 milionu vozidel v důsledku pandemie COVID-19, což mělo přímý dopad na dodavatele na začátku dodavatelského řetězce, neboť prodej hliníkových kol se v roce 2020 snížil o 14 milionů ve srovnání s rokem 2019. Pokles výroby byl obzvláště výrazný ve 2. čtvrtletí roku 2020, ale v následujících měsících se trh zotavil. Prodej kol se zvýšil o 5 milionů kusů, a to z 59 milionů v roce 2020 na 64 milionů během období šetření. Spotřeba však nedosáhla úrovně roku 2019 kvůli nedostatku polovodičů používaných výrobci automobilů.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (81) | Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu Comext. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě podílu tohoto dovozu na celkové spotřebě v Unii. |
| --- | --- |

(81)

Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu Comext. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě podílu tohoto dovozu na celkové spotřebě v Unii.

| (82) | Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 2 –


  Objem dovozu (v kusech) a podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Maroka (v tis. kusů) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Index (2019 = 100) | – | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Podíl na trhu (v %) | – | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Index (2019 = 100) | – | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Zdroj: databáze Eurostatu Comext |

(82)

Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 2 –

Tabulka 2 –

Objem dovozu (v kusech) a podíl na trhu

Objem dovozu (v kusech) a podíl na trhu

2018

2019

2020

Období šetření

Objem dovozu z Maroka (v tis. kusů)

0

15,7

1 038

2 516

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

–

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Podíl na trhu (v %)

–

0,0

1,7

3,9

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

–

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Zdroj: databáze Eurostatu Comext

Zdroj

| (83) | Zatímco v roce 2019 Maroko vyvezlo několik tisíc kusů, v roce 2020 a v období šetření se vývoz zrychlil z 1 milionu na 2,5 milionu kusů. Nařízení o celní evidenci poukázalo na to, že v měsících následujících po skončení období šetření se růst udržel na stejné úrovni jako v období šetření. Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění výše, tento prodej se týkal výhradně prodejního kanálu OEM. |
| --- | --- |

(83)

Zatímco v roce 2019 Maroko vyvezlo několik tisíc kusů, v roce 2020 a v období šetření se vývoz zrychlil z 1 milionu na 2,5 milionu kusů. Nařízení o celní evidenci poukázalo na to, že v měsících následujících po skončení období šetření se růst udržel na stejné úrovni jako v období šetření. Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění výše, tento prodej se týkal výhradně prodejního kanálu OEM.

4.3.2.   Ceny dovozu z dotčené země: cenové podbízení a stlačování cen

Ceny dovozu z dotčené země: cenové podbízení a stlačování cen

| (84) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu Comext. Cenové podbízení u dovážených výrobků bylo stanoveno na základě údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců a spolupracujících výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(84)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu Comext. Cenové podbízení u dovážených výrobků bylo stanoveno na základě údajů od spolupracujících vyvážejících výrobců a spolupracujících výrobců v Unii.

| (85) | Vážená průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 3 –


  Průměrné dovozní ceny z Maroka | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| v EUR/kus | – | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Index (2019 = 100) | – | 100 | 109 | 114 |
| Zdroj: databáze Eurostatu Comext |

(85)

Vážená průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 3 –

Tabulka 3 –

Průměrné dovozní ceny z Maroka

Průměrné dovozní ceny z Maroka

2018

2019

2020

Období šetření

v EUR/kus

–

39,2

42,6

44,7

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

–

100

100

109

109

114

114

Zdroj: databáze Eurostatu Comext

Zdroj

| (86) | Průměrná dovozní cena z Maroka se mezi rokem 2020 a obdobím šetření zvýšila zhruba o 2 EUR za kus. Část prodejní ceny je však indexována podle ceny hliníku na londýnské burze kovů (dále jen „LME“), která se v tomto období výrazně zvýšila, tj. přibližně o 25 %. |
| --- | --- |

(86)

Průměrná dovozní cena z Maroka se mezi rokem 2020 a obdobím šetření zvýšila zhruba o 2 EUR za kus. Část prodejní ceny je však indexována podle ceny hliníku na londýnské burze kovů (dále jen „LME“), která se v tomto období výrazně zvýšila, tj. přibližně o 25 %.

| (87) | Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním: |
| --- | --- |

(87)

Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:

| (88) | vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku u výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, přímo účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu (továrny); a |
| --- | --- |

(88)

vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku u výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, přímo účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu (továrny); a

| (89) | odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu pouze od společnosti Hands při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné), s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

(89)

odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu pouze od společnosti Hands při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné), s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu.

| (90) | Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázalo se, že dovážené výrobky vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 26,9 %. |
| --- | --- |

(90)

Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázalo se, že dovážené výrobky vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 26,9 %.

| (91) | Komise navíc zjistila existenci stlačení cen. Jak ukazuje tabulka 7, výrobní odvětví Unie skutečně prodávalo v roce 2020 za náklady a v období šetření pod výrobními náklady. V těchto letech došlo k výraznému pronikání dumpingového dovozu a výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu. Nízké dovozní ceny dumpingového dovozu tudíž bránily výrobnímu odvětví Unie zvýšit své prodejní ceny, což vedlo ke ztrátám během období šetření. |
| --- | --- |

(91)

Komise navíc zjistila existenci stlačení cen. Jak ukazuje tabulka 7, výrobní odvětví Unie skutečně prodávalo v roce 2020 za náklady a v období šetření pod výrobními náklady. V těchto letech došlo k výraznému pronikání dumpingového dovozu a výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu. Nízké dovozní ceny dumpingového dovozu tudíž bránily výrobnímu odvětví Unie zvýšit své prodejní ceny, což vedlo ke ztrátám během období šetření.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (92) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(92)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (93) | Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(93)

Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (94) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědi na makroekonomický dotazník. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(94)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědi na makroekonomický dotazník. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (95) | Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(95)

Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (96) | Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné kusové ceny, kusové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(96)

Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné kusové ceny, kusové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (97) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 4 –


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní množství (v tis. kusů) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Výrobní kapacita (v tis. kusů) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Využití kapacity (%) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Zdroj: sdružení EUWA a výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(97)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 4 –

Tabulka 4 –

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2018

2019

2020

Období šetření

Výrobní množství (v tis. kusů)

59 182

57 097

44 718

48 752

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Výrobní kapacita (v tis. kusů)

62 614

62 475

61 619

61 294

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Využití kapacity (%)

95

91

73

80

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Zdroj: sdružení EUWA a výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj

| (98) | Celkově se objem výroby výrobního odvětví Unie během posuzovaného období snížil o 18 %. Mezi lety 2018 a 2019 se mírně snížil o 4 %. Během pandemie COVID-19 se výroba v roce 2020 snížila o 12,3 milionu kusů a v období šetření se opět zvýšila o 4 miliony kusů. |
| --- | --- |

(98)

Celkově se objem výroby výrobního odvětví Unie během posuzovaného období snížil o 18 %. Mezi lety 2018 a 2019 se mírně snížil o 4 %. Během pandemie COVID-19 se výroba v roce 2020 snížila o 12,3 milionu kusů a v období šetření se opět zvýšila o 4 miliony kusů.

| (99) | Zatímco výrobní kapacita výrobního odvětví Unie poklesla o 2 %, využití kapacity vykazovalo stejný negativní trend jako výroba a během posuzovaného období se snížilo o 15 %. |
| --- | --- |

(99)

Zatímco výrobní kapacita výrobního odvětví Unie poklesla o 2 %, využití kapacity vykazovalo stejný negativní trend jako výroba a během posuzovaného období se snížilo o 15 %.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (100) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5 –


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje na trhu Unie (v tis. kusů) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Podíl na trhu (v %) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Zdroj: sdružení EUWA a výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(100)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5 –

Tabulka 5 –

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2018

2019

2020

Období šetření

Objem prodeje na trhu Unie (v tis. kusů)

57 501

55 502

43 110

45 391

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Podíl na trhu (v %)

73,8

75,2

72,4

70,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Zdroj: sdružení EUWA a výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj

| (101) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během posuzovaného období snížil o 21 %. Mezi lety 2018 a 2019 se snížil o 3 % a v roce 2020 pak poklesl o 12 milionů kusů. Během období šetření se prodej zvýšil o 2,2 milionu kusů. |
| --- | --- |

(101)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během posuzovaného období snížil o 21 %. Mezi lety 2018 a 2019 se snížil o 3 % a v roce 2020 pak poklesl o 12 milionů kusů. Během období šetření se prodej zvýšil o 2,2 milionu kusů.

| (102) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v letech 2018 a 2019 mírně zvýšil, načež se v roce 2020 a dále v období šetření snížil. |
| --- | --- |

(102)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v letech 2018 a 2019 mírně zvýšil, načež se v roce 2020 a dále v období šetření snížil.

4.4.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

| (103) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6 –


  Zaměstnanost a produktivita | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Produktivita (kusy na zaměstnance) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Zdroj: sdružení EUWA a výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(103)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6 –

Tabulka 6 –

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2018

2019

2020

Období šetření

Počet zaměstnanců

17 816

17 866

16 963

16 790

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Produktivita (kusy na zaměstnance)

3 322

3 196

2 636

2 904

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Zdroj: sdružení EUWA a výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj

| (104) | Zatímco počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, produktivita poklesla o 13 %. Pokles produktivity je způsoben zejména snížením objemu výroby v posuzovaném období. Klesající produktivita ukazuje na zvýšené náklady práce na jeden vyrobený kus hliníkových kol. |
| --- | --- |

(104)

Zatímco počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, produktivita poklesla o 13 %. Pokles produktivity je způsoben zejména snížením objemu výroby v posuzovaném období. Klesající produktivita ukazuje na zvýšené náklady práce na jeden vyrobený kus hliníkových kol.

4.4.2.4.   Růst

| (105) | Jak je vysvětleno v oddílech 4.4.2.1 až 4.4.2.3 výše, objem výroby výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 18 % a využití kapacity kleslo o 16 %, což vedlo k vyšším fixním nákladům na jeden vyrobený kus a k nižší produktivitě. Celkové náklady výrobního odvětví se v posuzovaném období zvýšily o 1,7 EUR na jeden kus (+3,4 %). Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie se však snížila o 3,3 EUR na jeden kus (–6,1 %). |
| --- | --- |

(105)

Jak je vysvětleno v oddílech 4.4.2.1 až 4.4.2.3 výše, objem výroby výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 18 % a využití kapacity kleslo o 16 %, což vedlo k vyšším fixním nákladům na jeden vyrobený kus a k nižší produktivitě. Celkové náklady výrobního odvětví se v posuzovaném období zvýšily o 1,7 EUR na jeden kus (+3,4 %). Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie se však snížila o 3,3 EUR na jeden kus (–6,1 %).

| (106) | Kromě toho se objem prodeje na trhu Unie mezi rokem 2018 a obdobím šetření snížil o 21 % a podíl na trhu o 5 %. Finanční výkonnost výrobního odvětví Unie se tak zhoršila. Jak je vysvětleno v oddíle 4.4.3.1 níže, odvětví se potýkalo s vyššími výrobním náklady a zároveň nebylo schopno odpovídajícím způsobem upravit své prodejní ceny. |
| --- | --- |

(106)

Kromě toho se objem prodeje na trhu Unie mezi rokem 2018 a obdobím šetření snížil o 21 % a podíl na trhu o 5 %. Finanční výkonnost výrobního odvětví Unie se tak zhoršila. Jak je vysvětleno v oddíle 4.4.3.1 níže, odvětví se potýkalo s vyššími výrobním náklady a zároveň nebylo schopno odpovídajícím způsobem upravit své prodejní ceny.

| (107) | Vyhlídky výrobního odvětví Unie na růst byly proto ohroženy. |
| --- | --- |

(107)

Vyhlídky výrobního odvětví Unie na růst byly proto ohroženy.

4.4.2.5.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (108) | Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní. |
| --- | --- |

(108)

Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.

nepatrná

| (109) | Na hliníková kola se vztahují antidumpingová opatření vůči Číně, která byla uložena v roce 2010 (19). V posledním přezkumu před pozbytím platnosti (20) dospěla Komise k závěru, že výrobnímu odvětví Unie již nevzniká podstatná újma, a že tudíž překonalo účinky dřívějšího dumpingu. To se potvrdilo v letech 2018 a 2019, než začal přicházet dovoz z Maroka, který se následně výrazně zvýšil, když se finanční situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila. |
| --- | --- |

(109)

Na hliníková kola se vztahují antidumpingová opatření vůči Číně, která byla uložena v roce 2010 (19). V posledním přezkumu před pozbytím platnosti (20) dospěla Komise k závěru, že výrobnímu odvětví Unie již nevzniká podstatná újma, a že tudíž překonalo účinky dřívějšího dumpingu. To se potvrdilo v letech 2018 a 2019, než začal přicházet dovoz z Maroka, který se následně výrazně zvýšil, když se finanční situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila.

19

20

| (110) | Komise proto potvrdila, že výrobní odvětví Unie překonalo účinky dřívějšího dumpingu způsobeného dovozem z Číny před vstupem dumpingového dovozu z Maroka na trh Unie. |
| --- | --- |

(110)

Komise proto potvrdila, že výrobní odvětví Unie překonalo účinky dřívějšího dumpingu způsobeného dovozem z Číny před vstupem dumpingového dovozu z Maroka na trh Unie.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a činitele, které ovlivňují vývoj cen

| (111) | Vážené průměrné prodejní ceny za kus výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7 –


  Prodejní ceny v Unii | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná prodejní cena za kus na trhu Unie (EUR/ks) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Výrobní náklady na jeden kus (EUR/kus) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(111)

Vážené průměrné prodejní ceny za kus výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7 –

Tabulka 7 –

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2018

2019

2020

Období šetření

Průměrná prodejní cena za kus na trhu Unie (EUR/ks)

53,9

52,3

49,3

50,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Výrobní náklady na jeden kus (EUR/kus)

49,9

48,2

49,3

51,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj

| (112) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížily o 6 %, ačkoli průměrné výrobní náklady se mezi rokem 2018 a obdobím šetření zvýšily o 4 %. Výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit prodejní ceny, aby pokrylo zvýšené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(112)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížily o 6 %, ačkoli průměrné výrobní náklady se mezi rokem 2018 a obdobím šetření zvýšily o 4 %. Výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit prodejní ceny, aby pokrylo zvýšené výrobní náklady.

| (113) | Prodej obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie byl založen na víceletých smlouvách s odběrateli výrobce automobilů, které stanovovaly množství a ceny. Výrobci automobilů organizují mezi dodavateli tvrdou soutěž prostřednictvím zadávacích řízení a po několika kolech takové soutěže, během níž se výrobci z EU musí vyrovnat mimo jiné marockým výrobcům nabízejícím nízké ceny, vyberou dva dodavatele, kteří nabízejí nejlepší podmínky. V důsledku toho nemohlo výrobní odvětví Unie přenést zvýšení výrobních nákladů. Výrobní odvětví Unie má minimální rozpětí na to, aby mohlo zvýšit prodejní ceny v souvislosti s rostoucími cenami surovin během platnosti roční smlouvy, nicméně by mělo mít v zásadě možnost své prodejní ceny zvýšit, když vyjednává smlouvy na následující rok. Výrobnímu odvětví Unie se to však v posuzovaném období nepodařilo kvůli cenovému tlaku ze strany dovozu. Vedlo to ke snížení ziskovosti výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v oddíle 4.4.3.4 níže. |
| --- | --- |

(113)

Prodej obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie byl založen na víceletých smlouvách s odběrateli výrobce automobilů, které stanovovaly množství a ceny. Výrobci automobilů organizují mezi dodavateli tvrdou soutěž prostřednictvím zadávacích řízení a po několika kolech takové soutěže, během níž se výrobci z EU musí vyrovnat mimo jiné marockým výrobcům nabízejícím nízké ceny, vyberou dva dodavatele, kteří nabízejí nejlepší podmínky. V důsledku toho nemohlo výrobní odvětví Unie přenést zvýšení výrobních nákladů. Výrobní odvětví Unie má minimální rozpětí na to, aby mohlo zvýšit prodejní ceny v souvislosti s rostoucími cenami surovin během platnosti roční smlouvy, nicméně by mělo mít v zásadě možnost své prodejní ceny zvýšit, když vyjednává smlouvy na následující rok. Výrobnímu odvětví Unie se to však v posuzovaném období nepodařilo kvůli cenovému tlaku ze strany dovozu. Vedlo to ke snížení ziskovosti výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v oddíle 4.4.3.4 níže.

4.4.3.2.   Náklady práce

| (114) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8 –


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(114)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8 –

Tabulka 8 –

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2018

2019

2020

Období šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

35 216

35 700

33 084

35 951

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj

| (115) | Průměrné náklady práce na zaměstnance výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období mírně zvýšily o 2 %, přičemž v roce 2019 mírně vzrostly a v roce 2020 klesly o 6 %, zejména z důvodu ukončení výroby v důsledku pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(115)

Průměrné náklady práce na zaměstnance výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období mírně zvýšily o 2 %, přičemž v roce 2019 mírně vzrostly a v roce 2020 klesly o 6 %, zejména z důvodu ukončení výroby v důsledku pandemie COVID-19.

4.4.3.3.   Zásoby

| (116) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 9 –


  Zásoby | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tis. kusů) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%) | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(116)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 9 –

Tabulka 9 –

Zásoby

Zásoby

2018

2019

2020

Období šetření

Konečný stav zásob (v tis. kusů)

556

439

492

776

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%)

0,9

0,8

1,1

1,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj

| (117) | Zásoby se v posuzovaném období zvýšily o 40 %. V roce 2019 se snížily o 21 %, v roce 2020 o 12 % a během období šetření se opět zvýšily o +57 %. Jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, odvětví výroby hliníkových kol v Unii se vyznačuje víceletými rámcovými smlouvami mezi výrobci a odběrateli, které určují množství a ceny. Tyto rámcové smlouvy se provádějí prostřednictvím nákupních objednávek podle potřeb odběratele. Výrobní odvětví Unie tak může plánovat svou výrobu a zásoby. Zásoby proto nejsou hlavním ukazatelem pro posouzení výkonnosti výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(117)

Zásoby se v posuzovaném období zvýšily o 40 %. V roce 2019 se snížily o 21 %, v roce 2020 o 12 % a během období šetření se opět zvýšily o +57 %. Jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, odvětví výroby hliníkových kol v Unii se vyznačuje víceletými rámcovými smlouvami mezi výrobci a odběrateli, které určují množství a ceny. Tyto rámcové smlouvy se provádějí prostřednictvím nákupních objednávek podle potřeb odběratele. Výrobní odvětví Unie tak může plánovat svou výrobu a zásoby. Zásoby proto nejsou hlavním ukazatelem pro posouzení výkonnosti výrobního odvětví Unie.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (118) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10 –


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | –1,6 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 109 | 5 | –21 |
| Peněžní tok (v tis. EUR) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Investice (v tis. EUR) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| Návratnost investic | 12,0 | 9,1 | 0,3 | –0,5 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 76 | 3 | –4 |
| Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku |

(118)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10 –

Tabulka 10 –

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2018

2019

2020

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

7,5

8,2

0,4

–1,6

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

109

109

5

5

–21

–21

Peněžní tok (v tis. EUR)

81 153

82 495

31 805

22 956

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Investice (v tis. EUR)

37 788

30 757

19 848

21 845

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

Návratnost investic

12,0

9,1

0,3

–0,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

76

76

3

3

–4

–4

Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku

Zdroj

| (119) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(119)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

| (120) | Ziskovost výrobního odvětví Unie se v období 2018 až 2019 zvýšila ze 7,5 % na 8,2 %, ale poté prudce klesla v roce 2020 – tj. v období šetření – kdy byly vykázány ztráty (–1,6 %). Výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit prodejní ceny, aby pokrylo zvýšené výrobní náklady, a proto se stalo ztrátovým. |
| --- | --- |

(120)

Ziskovost výrobního odvětví Unie se v období 2018 až 2019 zvýšila ze 7,5 % na 8,2 %, ale poté prudce klesla v roce 2020 – tj. v období šetření – kdy byly vykázány ztráty (–1,6 %). Výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit prodejní ceny, aby pokrylo zvýšené výrobní náklady, a proto se stalo ztrátovým.

| (121) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku byl klesající, přičemž během posuzovaného období došlo k výraznému poklesu o 72 %. Výrobní odvětví Unie se proto potýkalo s obtížemi při samofinancování svých činností, což je dalším ukazatelem jeho zhoršující se finanční situace. |
| --- | --- |

(121)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku byl klesající, přičemž během posuzovaného období došlo k výraznému poklesu o 72 %. Výrobní odvětví Unie se proto potýkalo s obtížemi při samofinancování svých činností, což je dalším ukazatelem jeho zhoršující se finanční situace.

| (122) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Vyvíjela se podobně negativně jako ziskovost a čistý peněžní tok. Návratnost investic se mezi rokem 2018 a obdobím šetření výrazně snížila a v období šetření se dostala do záporných hodnot. Výrobní odvětví Unie proto nebylo schopno dosáhnout dostatečného zisku, aby pokrylo své investice. Výrobní odvětví Unie totiž během posuzovaného období udržovalo své investice, zejména kvůli nutnosti vyhovět právním požadavkům a potřebám trhu, přičemž nebylo schopno dosáhnout u těchto investic návratnosti. Negativní vývoj návratnosti investic během posuzovaného období dále naznačoval, že se celková finanční situace výrobního odvětví Unie do značné míry zhoršila. |
| --- | --- |

(122)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Vyvíjela se podobně negativně jako ziskovost a čistý peněžní tok. Návratnost investic se mezi rokem 2018 a obdobím šetření výrazně snížila a v období šetření se dostala do záporných hodnot. Výrobní odvětví Unie proto nebylo schopno dosáhnout dostatečného zisku, aby pokrylo své investice. Výrobní odvětví Unie totiž během posuzovaného období udržovalo své investice, zejména kvůli nutnosti vyhovět právním požadavkům a potřebám trhu, přičemž nebylo schopno dosáhnout u těchto investic návratnosti. Negativní vývoj návratnosti investic během posuzovaného období dále naznačoval, že se celková finanční situace výrobního odvětví Unie do značné míry zhoršila.

| (123) | Schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku opatřit si kapitál byla ovlivněna jejich zhoršenou finanční situací. Značný pokles ziskovosti a čistého peněžního toku poukázal na vážné obavy, pokud jde o likviditu výrobního odvětví Unie a jeho schopnost opatřit si kapitál k financování své provozní činnosti a potřebných investic. |
| --- | --- |

(123)

Schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku opatřit si kapitál byla ovlivněna jejich zhoršenou finanční situací. Značný pokles ziskovosti a čistého peněžního toku poukázal na vážné obavy, pokud jde o likviditu výrobního odvětví Unie a jeho schopnost opatřit si kapitál k financování své provozní činnosti a potřebných investic.

4.4.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (124) | Ekonomické ukazatele na makroekonomické i mikroekonomické úrovni se během posuzovaného období obecně zhoršily. |
| --- | --- |

(124)

Ekonomické ukazatele na makroekonomické i mikroekonomické úrovni se během posuzovaného období obecně zhoršily.

| (125) | Zatímco výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala stabilní, využití kapacity se mezi rokem 2018 a obdobím šetření snížilo o 16 %, což vedlo k vyšším fixním nákladům na jednu tunu hliníkových kol. V souladu se stejným trendem se v posuzovaném období snížil objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu. |
| --- | --- |

(125)

Zatímco výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala stabilní, využití kapacity se mezi rokem 2018 a obdobím šetření snížilo o 16 %, což vedlo k vyšším fixním nákladům na jednu tunu hliníkových kol. V souladu se stejným trendem se v posuzovaném období snížil objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu.

| (126) | Finanční situace výrobního odvětví Unie se zhoršila zejména v důsledku zvýšených výrobních nákladů, které nemohly být pokryty odpovídajícím zvýšením prodejních cen. |
| --- | --- |

(126)

Finanční situace výrobního odvětví Unie se zhoršila zejména v důsledku zvýšených výrobních nákladů, které nemohly být pokryty odpovídajícím zvýšením prodejních cen.

| (127) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížily o 6 %, ačkoli průměrné výrobní náklady se ve stejném období zvýšily o 9 %. Cenový tlak dumpingového dovozu za nižší ceny vedl od roku 2020 ke ztrátám, které se v období šetření dále zvýšily. Zatímco čisté investice se snížily o 42 %, návratnost investic se během posuzovaného období dostala do záporných hodnot. Trend peněžního toku byl rovněž záporný, což ovlivnilo schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svou činnost. Počet zaměstnanců se ve stejném období snížil o 6 %; produktivita se však snížila o 13 %, což vedlo k vyšším nákladům práce na jeden kus hliníkových kol. |
| --- | --- |

(127)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížily o 6 %, ačkoli průměrné výrobní náklady se ve stejném období zvýšily o 9 %. Cenový tlak dumpingového dovozu za nižší ceny vedl od roku 2020 ke ztrátám, které se v období šetření dále zvýšily. Zatímco čisté investice se snížily o 42 %, návratnost investic se během posuzovaného období dostala do záporných hodnot. Trend peněžního toku byl rovněž záporný, což ovlivnilo schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svou činnost. Počet zaměstnanců se ve stejném období snížil o 6 %; produktivita se však snížila o 13 %, což vedlo k vyšším nákladům práce na jeden kus hliníkových kol.

| (128) | Jak je uvedeno výše, ekonomické ukazatele, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, se během posuzovaného období výrazně zhoršily. Negativně to ovlivnilo schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat provoz, provádět nezbytné investice a opatřit si kapitál, což bránilo jeho růstu a dokonce ohrožovalo jeho přežití. |
| --- | --- |

(128)

Jak je uvedeno výše, ekonomické ukazatele, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, se během posuzovaného období výrazně zhoršily. Negativně to ovlivnilo schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat provoz, provádět nezbytné investice a opatřit si kapitál, což bránilo jeho růstu a dokonce ohrožovalo jeho přežití.

| (129) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(129)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

| (130) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz z jiných třetích zemí, pandemie COVID-19, vývoj výrobních nákladů, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vliv víceletých smluv. |
| --- | --- |

(130)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz z jiných třetích zemí, pandemie COVID-19, vývoj výrobních nákladů, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vliv víceletých smluv.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

5.1.1.   Objem dumpingového dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dumpingového dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (131) | Komise zkoumala vývoj objemu dovozu z dotčené země a jeho dopad na výrobní odvětví Unie, jak vyžaduje čl. 3 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(131)

Komise zkoumala vývoj objemu dovozu z dotčené země a jeho dopad na výrobní odvětví Unie, jak vyžaduje čl. 3 odst. 2 základního nařízení.

| (132) | Objem dovozu z dotčené země se během posuzovaného období nadále zvyšoval, a to z 16 376 kusů v roce 2019 na 1 milion kusů v roce 2020 a na 2,5 milionu kusů v období šetření. Tento výrazný růst pokračoval i během pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(132)

Objem dovozu z dotčené země se během posuzovaného období nadále zvyšoval, a to z 16 376 kusů v roce 2019 na 1 milion kusů v roce 2020 a na 2,5 milionu kusů v období šetření. Tento výrazný růst pokračoval i během pandemie COVID-19.

| (133) | Podíl dovozu z Maroka na trhu se zvýšil z 0,0 % v roce 2018 na 3,9 % v období šetření. V důsledku toho došlo k významnému nárůstu dumpingového dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(133)

Podíl dovozu z Maroka na trhu se zvýšil z 0,0 % v roce 2018 na 3,9 % v období šetření. V důsledku toho došlo k významnému nárůstu dumpingového dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení.

5.1.2.   Cena dumpingového dovozu z dotčené země a cenové účinky

Cena dumpingového dovozu z dotčené země a cenové účinky

| (134) | Průměrná dovozní cena dovozu z Maroka se mezi rokem 2019 a obdobím šetření zvýšila o 14 %. Tento nárůst však může pouze částečně odrážet nárůst ceny hliníku na burze LME ve stejném období, přičemž hliník je hlavní surovinou pro výrobu hliníkových kol. Jak je vysvětleno v 90. bodě odůvodnění, dovoz z Maroka se podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 8,0 %. V každém případě značný objem dovozu za nízké ceny stlačil ceny výrobního odvětví Unie, které bylo nuceno své ceny snížit, aby si udrželo konkurenceschopnost, jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, a to do té míry, že ceny již nepokrývaly výrobní náklady. |
| --- | --- |

(134)

Průměrná dovozní cena dovozu z Maroka se mezi rokem 2019 a obdobím šetření zvýšila o 14 %. Tento nárůst však může pouze částečně odrážet nárůst ceny hliníku na burze LME ve stejném období, přičemž hliník je hlavní surovinou pro výrobu hliníkových kol. Jak je vysvětleno v 90. bodě odůvodnění, dovoz z Maroka se podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 8,0 %. V každém případě značný objem dovozu za nízké ceny stlačil ceny výrobního odvětví Unie, které bylo nuceno své ceny snížit, aby si udrželo konkurenceschopnost, jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, a to do té míry, že ceny již nepokrývaly výrobní náklady.

5.1.3.   Příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Maroka a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie

Příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Maroka a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie

| (135) | Zvýšené množství dovozu z Maroka v kombinaci s jeho nízkými průměrnými prodejními cenami mělo negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Účast marockých výrobců ve výběrových řízeních pořádaných výrobci automobilů navíc tlačila na snížení celkových tržních cen. Výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své prodejní ceny, aby rostoucí náklady na suroviny přeneslo na odběratele, protože čelilo nekalé soutěži ze strany dovozu dotčeného výrobku. Strategie výrobního odvětví Unie spočívala v zachování objemu výroby a podílu na trhu za účelem pokrytí fixních nákladů na úkor ziskovosti. Levný dovoz z Maroka proto zabránil zvýšení ceny výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a způsobil tak stlačení cen. |
| --- | --- |

(135)

Zvýšené množství dovozu z Maroka v kombinaci s jeho nízkými průměrnými prodejními cenami mělo negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Účast marockých výrobců ve výběrových řízeních pořádaných výrobci automobilů navíc tlačila na snížení celkových tržních cen. Výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své prodejní ceny, aby rostoucí náklady na suroviny přeneslo na odběratele, protože čelilo nekalé soutěži ze strany dovozu dotčeného výrobku. Strategie výrobního odvětví Unie spočívala v zachování objemu výroby a podílu na trhu za účelem pokrytí fixních nákladů na úkor ziskovosti. Levný dovoz z Maroka proto zabránil zvýšení ceny výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a způsobil tak stlačení cen.

| (136) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise předběžně stanovila, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(136)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise předběžně stanovila, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

5.2.   Účinky dalších činitelů

Účinky dalších činitelů

5.2.1.   Dovoz z třetích zemí

Dovoz z třetích zemí

| (137) | Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 11 –


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turecko | Objem (v tis. kusů) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| | Podíl na trhu (v %) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| | Průměrná cena (EUR/ks) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| Čína | Objem (v tis. kusů) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| | Podíl na trhu (v %) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| | Průměrná cena (EUR/ks) | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Thajsko | Objem (v tis. kusů) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| | Podíl na trhu (v %) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| | Průměrná cena (EUR/ks) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Jižní Korea | Objem (v tis. kusů) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| | Podíl na trhu (v %) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| | Průměrná cena (EUR/ks) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Ostatní třetí země | Objem (v tis. kusů) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| | Podíl na trhu (v %) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| | Průměrná cena (EUR/ks) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Součet všech třetích zemí kromě Maroka | Objem (v tis. kusů) | 20 372 | 18 278 | 15 380 | 16 402 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 90 | 75 | 81 |
| | Podíl na trhu (v %) | 26,2 | 24,8 | 25,8 | 25,5 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 95 | 98 | 97 |
| | Průměrná cena (EUR/ks) | 56,2 | 56,1 | 54,1 | 56,5 |
| | Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 96 | 101 |
| Zdroj: databáze Eurostatu Comext |

(137)

Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 11 –

Tabulka 11 –

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2018

2019

2020

Období šetření

Turecko

Objem (v tis. kusů)

7 983

7 632

7 010

8 364

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Podíl na trhu (v %)

10,3

10,3

11,8

13,0

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Průměrná cena (EUR/ks)

53,6

51,9

49,7

51,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

Čína

Objem (v tis. kusů)

3 734

3 493

2 230

2 205

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Podíl na trhu (v %)

4,8

4,7

3,7

3,4

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Průměrná cena (EUR/ks)

50,1

50,3

49,3

53,9

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Thajsko

Objem (v tis. kusů)

2 228

1 911

1 527

1 487

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Podíl na trhu (v %)

2,9

2,6

2,6

2,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Průměrná cena (EUR/ks)

52,3

50,8

49,0

50,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Jižní Korea

Objem (v tis. kusů)

1 813

1 577

1 460

1 065

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Podíl na trhu (v %)

2,3

2,1

2,5

1,7

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Průměrná cena (EUR/ks)

52,2

52,9

50,9

53,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Ostatní třetí země

Objem (v tis. kusů)

4 612

3 663

3 151

3 279

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Podíl na trhu (v %)

5,9

5,0

5,3

5,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Průměrná cena (EUR/ks)

69,1

74,9

71,1

75,9

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Součet všech třetích zemí kromě Maroka

Objem (v tis. kusů)

20 372

18 278

15 380

16 402

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

90

90

75

75

81

81

Podíl na trhu (v %)

26,2

24,8

25,8

25,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

95

95

98

98

97

97

Průměrná cena (EUR/ks)

56,2

56,1

54,1

56,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

96

96

101

101

Zdroj: databáze Eurostatu Comext

Zdroj

| (138) | Objem dovozu z ostatních třetích zemí měl v roce 2018 podíl na trhu 26,2 % a v období šetření 25,5 %. Objem tohoto dovozu se během posuzovaného období snížil o 19 % a jeho podíl na trhu se zčásti vyvíjel stejným směrem, když poklesl o 3 %. Průměrná dovozní cena tohoto dovozu se zvýšila o 1 % a byla ve srovnání s průměrnou cenou výrobního odvětví Unie (+12 %) vyšší a ve srovnání s průměrnou dovozní cenou z dotčené země (+26 %) výrazně vyšší. Jedinou zemí, která v posuzovaném období zvýšila svůj podíl na trhu z 10,3 % na 13,0 %, bylo Turecko. Turecké průměrné ceny však byly ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie (+1,0 %) mírně vyšší a ve srovnání s dovozními cenami z dotčené země (+14 %) výrazně vyšší. |
| --- | --- |

(138)

Objem dovozu z ostatních třetích zemí měl v roce 2018 podíl na trhu 26,2 % a v období šetření 25,5 %. Objem tohoto dovozu se během posuzovaného období snížil o 19 % a jeho podíl na trhu se zčásti vyvíjel stejným směrem, když poklesl o 3 %. Průměrná dovozní cena tohoto dovozu se zvýšila o 1 % a byla ve srovnání s průměrnou cenou výrobního odvětví Unie (+12 %) vyšší a ve srovnání s průměrnou dovozní cenou z dotčené země (+26 %) výrazně vyšší. Jedinou zemí, která v posuzovaném období zvýšila svůj podíl na trhu z 10,3 % na 13,0 %, bylo Turecko. Turecké průměrné ceny však byly ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie (+1,0 %) mírně vyšší a ve srovnání s dovozními cenami z dotčené země (+14 %) výrazně vyšší.

| (139) | Komise proto předběžně dospěla k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(139)

Komise proto předběžně dospěla k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

5.2.2.   Pandemie COVID-19

Pandemie COVID-19

| (140) | V roce 2020 poklesla výroba v automobilovém průmyslu přibližně o 4,2 milionu vozidel v důsledku pandemie COVID-19, což mělo přímý dopad na dodavatele na začátku dodavatelského řetězce. V souladu s tím se v roce 2020 snížil prodej hliníkových kol o 14 milionů oproti roku 2019. Pokles výroby byl obzvláště výrazný ve 2. čtvrtletí roku 2020, ale v následujících měsících se trh zotavil. Prodej kol se zvýšil o 5 milionů kusů, a to z 60 milionů v roce 2020 na 65 milionů během období šetření. Spotřeba však nedosáhla úrovně roku 2019, zejména kvůli nedostatku polovodičů používaných výrobci automobilů. Zvýšení poptávky v období šetření neprospělo výrobnímu odvětví Unie, ale především marockému dovozu (2,6 milionu dovezených kusů v období šetření a 4 % podíl na trhu). Kromě převzetí objemu prodeje vyvíjel marocký dovoz tlak na snižování cen a bránil výrobcům v Unii přenést zvýšení nákladů na své odběratele, což vedlo k podstatnému snížení obratu a ještě větším ztrátám ve srovnání s rokem 2020. |
| --- | --- |

(140)

V roce 2020 poklesla výroba v automobilovém průmyslu přibližně o 4,2 milionu vozidel v důsledku pandemie COVID-19, což mělo přímý dopad na dodavatele na začátku dodavatelského řetězce. V souladu s tím se v roce 2020 snížil prodej hliníkových kol o 14 milionů oproti roku 2019. Pokles výroby byl obzvláště výrazný ve 2. čtvrtletí roku 2020, ale v následujících měsících se trh zotavil. Prodej kol se zvýšil o 5 milionů kusů, a to z 60 milionů v roce 2020 na 65 milionů během období šetření. Spotřeba však nedosáhla úrovně roku 2019, zejména kvůli nedostatku polovodičů používaných výrobci automobilů. Zvýšení poptávky v období šetření neprospělo výrobnímu odvětví Unie, ale především marockému dovozu (2,6 milionu dovezených kusů v období šetření a 4 % podíl na trhu). Kromě převzetí objemu prodeje vyvíjel marocký dovoz tlak na snižování cen a bránil výrobcům v Unii přenést zvýšení nákladů na své odběratele, což vedlo k podstatnému snížení obratu a ještě větším ztrátám ve srovnání s rokem 2020.

| (141) | V tomto ohledu měla pandemie COVID-19 skutečně negativní dopad na výrobní odvětví Unie, zejména v roce 2020, kdy výrobní závody výrobního odvětví Unie musely být dočasně uzavřeny. Když se však trh po pandemii COVID-19 zotavil, výrobní odvětví Unie z toho nemělo prospěch kvůli zvýšenému dovozu z dotčené země za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(141)

V tomto ohledu měla pandemie COVID-19 skutečně negativní dopad na výrobní odvětví Unie, zejména v roce 2020, kdy výrobní závody výrobního odvětví Unie musely být dočasně uzavřeny. Když se však trh po pandemii COVID-19 zotavil, výrobní odvětví Unie z toho nemělo prospěch kvůli zvýšenému dovozu z dotčené země za dumpingové ceny.

| (142) | Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že pandemie COVID-19 nebyla dostatečná ke zmírnění příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(142)

Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že pandemie COVID-19 nebyla dostatečná ke zmírnění příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

5.2.3.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (143) | Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 12 –


  Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku | 2018 | 2019 | 2020 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tis. kusů) | 3 454 | 2 892 | 2 138 | 2 719 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 84 | 62 | 79 |
| Průměrná cena (v EUR/kus) | 67,3 | 68,7 | 60,6 | 66,5 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 90 | 99 |
| Zdroj: Sdružení EUWA v případě objemů vývozu a průměrné ceny z ověřených odpovědí na dotazník |

(143)

Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 12 –

Tabulka 12 –

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

2018

2019

2020

Období šetření

Objem vývozu (v tis. kusů)

3 454

2 892

2 138

2 719

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

84

84

62

62

79

79

Průměrná cena (v EUR/kus)

67,3

68,7

60,6

66,5

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

90

90

99

99

Zdroj: Sdružení EUWA v případě objemů vývozu a průměrné ceny z ověřených odpovědí na dotazník

Zdroj

| (144) | Prodej na vývoz odběratelům, kteří nejsou ve spojení, představoval 5,6 % celkové výroby výrobního odvětví Unie v období šetření. Objem vývozu během posuzovaného období kolísal – nejprve se mezi lety 2018 a 2020 snížil o 38 % a poté se v období šetření zvýšil. Celkově se prodej na vývoz v posuzovaném období snížil o 21 %. Vývozní cena za kus byla v posuzovaném období ve srovnání s cenami v Unii výrazně vyšší. |
| --- | --- |

(144)

Prodej na vývoz odběratelům, kteří nejsou ve spojení, představoval 5,6 % celkové výroby výrobního odvětví Unie v období šetření. Objem vývozu během posuzovaného období kolísal – nejprve se mezi lety 2018 a 2020 snížil o 38 % a poté se v období šetření zvýšil. Celkově se prodej na vývoz v posuzovaném období snížil o 21 %. Vývozní cena za kus byla v posuzovaném období ve srovnání s cenami v Unii výrazně vyšší.

| (145) | V období šetření prodalo výrobní odvětví Unie více než 95 % své výroby na trhu Unie. Ačkoli tedy pokles vývozní výkonnosti mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, dospěla Komise předběžně k závěru, že vzhledem k vysokému podílu prodeje v Unii ve srovnání s prodejem na vývoz nezmírnil tento vývoj příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(145)

V období šetření prodalo výrobní odvětví Unie více než 95 % své výroby na trhu Unie. Ačkoli tedy pokles vývozní výkonnosti mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, dospěla Komise předběžně k závěru, že vzhledem k vysokému podílu prodeje v Unii ve srovnání s prodejem na vývoz nezmírnil tento vývoj příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

5.2.4.   Vliv víceletých smluv a vývoj výrobních nákladů

Vliv víceletých smluv a vývoj výrobních nákladů

| (146) | Prodej obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie byl založen na víceletých smlouvách s odběrateli výrobce automobilů, které stanovují ceny za výrobu určitého typu automobilu po celou dobu trvání smlouvy. Výrobní odvětví Unie má pro zvýšení prodejních cen v souvislosti s rostoucími cenami surovin během uplatňování roční smlouvy jen minimální rozpětí. Výrobní odvětví Unie by však v zásadě mělo mít možnost zvýšit své prodejní ceny při sjednávání smluv na následující rok. Jak je vysvětleno v oddíle 4.4.3.1 výše, zatímco průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie mezi rokem 2018 a obdobím šetření vzrostly o 9 %, průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie zůstala stabilní. |
| --- | --- |

(146)

Prodej obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie byl založen na víceletých smlouvách s odběrateli výrobce automobilů, které stanovují ceny za výrobu určitého typu automobilu po celou dobu trvání smlouvy. Výrobní odvětví Unie má pro zvýšení prodejních cen v souvislosti s rostoucími cenami surovin během uplatňování roční smlouvy jen minimální rozpětí. Výrobní odvětví Unie by však v zásadě mělo mít možnost zvýšit své prodejní ceny při sjednávání smluv na následující rok. Jak je vysvětleno v oddíle 4.4.3.1 výše, zatímco průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie mezi rokem 2018 a obdobím šetření vzrostly o 9 %, průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie zůstala stabilní.

| (147) | Jak ukazuje výše uvedená tabulka 7, v letech 2018 a 2019, kdy neexistoval dovoz z Maroka, nemělo výrobní odvětví Unie navzdory ročním smlouvám potíže s prodejem za ceny, které pokrývaly jeho výrobní náklady. Když však v roce 2020 dovoz začal a v období šetření se pak výrazně zvýšil, výrobní odvětví Unie již nemohlo kvůli cenovému tlaku způsobenému tímto dovozem dostatečně přizpůsobit své prodejní ceny v posledních ročních smlouvách tak, aby pokryly rostoucí výrobní náklady. V důsledku toho dosáhlo výrobní odvětví Unie v roce 2020 pouze velmi nízkých zisků a během období šetření bylo ztrátové. |
| --- | --- |

(147)

Jak ukazuje výše uvedená tabulka 7, v letech 2018 a 2019, kdy neexistoval dovoz z Maroka, nemělo výrobní odvětví Unie navzdory ročním smlouvám potíže s prodejem za ceny, které pokrývaly jeho výrobní náklady. Když však v roce 2020 dovoz začal a v období šetření se pak výrazně zvýšil, výrobní odvětví Unie již nemohlo kvůli cenovému tlaku způsobenému tímto dovozem dostatečně přizpůsobit své prodejní ceny v posledních ročních smlouvách tak, aby pokryly rostoucí výrobní náklady. V důsledku toho dosáhlo výrobní odvětví Unie v roce 2020 pouze velmi nízkých zisků a během období šetření bylo ztrátové.

| (148) | Zdá se tedy, že časová prodleva mezi zvýšením nákladů na suroviny a zvýšením prodejních cen na základě ročních smluv nebránila výrobnímu odvětví Unie v tom, aby v posuzovaném období přizpůsobilo své prodejní ceny rostoucím výrobním nákladům. Komise proto předběžně dospěla k závěru, že pevné stanovení prodejních cen v ročních smlouvách nezmírňuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. |
| --- | --- |

(148)

Zdá se tedy, že časová prodleva mezi zvýšením nákladů na suroviny a zvýšením prodejních cen na základě ročních smluv nebránila výrobnímu odvětví Unie v tom, aby v posuzovaném období přizpůsobilo své prodejní ceny rostoucím výrobním nákladům. Komise proto předběžně dospěla k závěru, že pevné stanovení prodejních cen v ročních smlouvách nezmírňuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.

5.2.5.   Spotřeba

Spotřeba

| (149) | Uživatelé tvrdili, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil pokles trhu Unie s hliníkovými koly. |
| --- | --- |

(149)

Uživatelé tvrdili, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil pokles trhu Unie s hliníkovými koly.

| (150) | Jak je uvedeno ve 139. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila o 13 milionů kusů, tj. o 17 %. Údaje o prodeji v Unii odrážely trend spotřeby v Unii. Když se však spotřeba v období šetření opět zvýšila a ve srovnání s rokem 2020 vzrostla o 8 %, nemohlo z toho výrobní odvětví Unie těžit kvůli dovozu z Maroka. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se totiž snížil o 2,9 procentních bodů, ze 71,7 % v roce 2020 na 68,8 % v období šetření, zatímco podíl dovozu z Maroka na trhu se zvýšil o 129 %, z 1,7 % v roce 2020 na 3,9 % v období šetření. Příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie bylo tedy spíše stlačení cen způsobené levným dumpingovým dovozem než ztráta objemu v důsledku klesající spotřeby. |
| --- | --- |

(150)

Jak je uvedeno ve 139. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila o 13 milionů kusů, tj. o 17 %. Údaje o prodeji v Unii odrážely trend spotřeby v Unii. Když se však spotřeba v období šetření opět zvýšila a ve srovnání s rokem 2020 vzrostla o 8 %, nemohlo z toho výrobní odvětví Unie těžit kvůli dovozu z Maroka. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se totiž snížil o 2,9 procentních bodů, ze 71,7 % v roce 2020 na 68,8 % v období šetření, zatímco podíl dovozu z Maroka na trhu se zvýšil o 129 %, z 1,7 % v roce 2020 na 3,9 % v období šetření. Příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie bylo tedy spíše stlačení cen způsobené levným dumpingovým dovozem než ztráta objemu v důsledku klesající spotřeby.

| (151) | Komise proto předběžně dospěla k závěru, že snížení poptávky na trhu o 17 % nelze považovat za příčinu újmy, která by zmírnila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. |
| --- | --- |

(151)

Komise proto předběžně dospěla k závěru, že snížení poptávky na trhu o 17 % nelze považovat za příčinu újmy, která by zmírnila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.

5.3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (152) | Zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie se časově shodovalo s rostoucím objemem dovozu hliníkových kol z dotčené země, který se uskutečňoval za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(152)

Zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie se časově shodovalo s rostoucím objemem dovozu hliníkových kol z dotčené země, který se uskutečňoval za dumpingové ceny.

| (153) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Zohledněn byl vliv dovozu z jiných třetích zemí, pandemie COVID-19 a pokles poptávky, vývoj výrobních nákladů, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a víceleté smlouvy. |
| --- | --- |

(153)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Zohledněn byl vliv dovozu z jiných třetích zemí, pandemie COVID-19 a pokles poptávky, vývoj výrobních nákladů, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a víceleté smlouvy.

| (154) | Na základě výše uvedeného dospěla Komise k předběžnému závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, jednotlivě ani společně, neutlumily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. |
| --- | --- |

(154)

Na základě výše uvedeného dospěla Komise k předběžnému závěru, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že ostatní činitele, jednotlivě ani společně, neutlumily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou.

6.   ÚROVEŇ OPATŘENÍ

ÚROVEŇ OPATŘENÍ

| (155) | Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(155)

Pro určení úrovně opatření Komise zkoumala, zda by clo nižší než dumpingové rozpětí bylo dostatečné k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobnímu odvětví Unie.

6.1.   Rozpětí újmy

Rozpětí újmy

| (156) | Újma by byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout cílového zisku prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a čl. 7 odst. 2d základního nařízení. |
| --- | --- |

(156)

Újma by byla odstraněna, pokud by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout cílového zisku prodejem za cílovou cenu ve smyslu čl. 7 odst. 2c a čl. 7 odst. 2d základního nařízení.

| (157) | V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto činitele: míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země, míru ziskovosti potřebnou k pokrytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %. |
| --- | --- |

(157)

V souladu s čl. 7 odst. 2c základního nařízení vzala Komise při stanovení cílového zisku v úvahu tyto činitele: míru ziskovosti před zvýšením dovozu z dotčené země, míru ziskovosti potřebnou k pokrytí celkových nákladů a investic, výzkumu a vývoje a inovací, jakož i míru ziskovosti očekávanou za běžných podmínek hospodářské soutěže. Toto ziskové rozpětí by nemělo být nižší než 6 %.

| (158) | Jako první krok stanovila Komise základní zisk pokrývající úplné náklady za běžných podmínek hospodářské soutěže. Komise počítala se zisky, kterých dosahovali výrobci v Unii zařazení do vzorku předtím, než se zrychlil nekalý dovoz z Maroka a začal působit újmu výrobnímu odvětví Unie. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno na 7,9 %, což odpovídá průměru zisku dosaženého výrobním odvětvím Unie v letech 2018 až 2019. |
| --- | --- |

(158)

Jako první krok stanovila Komise základní zisk pokrývající úplné náklady za běžných podmínek hospodářské soutěže. Komise počítala se zisky, kterých dosahovali výrobci v Unii zařazení do vzorku předtím, než se zrychlil nekalý dovoz z Maroka a začal působit újmu výrobnímu odvětví Unie. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno na 7,9 %, což odpovídá průměru zisku dosaženého výrobním odvětvím Unie v letech 2018 až 2019.

| (159) | Výrobní odvětví Unie poskytlo důkazy, že úroveň jeho investic, výzkumu a vývoje a inovací během posuzovaného období by byla za běžných podmínek hospodářské soutěže vyšší. Tvrzení výrobního odvětví Unie byla shledána oprávněnými. Aby tuto skutečnost zohlednila v cílovém zisku, vypočítala Komise rozdíl mezi výdaji na investice, výzkum a vývoj a inovace (dále jen „výdaje na IVVI“) za běžných podmínek hospodářské soutěže, které poskytlo výrobní odvětví Unie a které Komise ověřila, a skutečnými výdaji na IVVI v posuzovaném období. Tento rozdíl vyjádřený jako procento obratu činil 0,4 %. |
| --- | --- |

(159)

Výrobní odvětví Unie poskytlo důkazy, že úroveň jeho investic, výzkumu a vývoje a inovací během posuzovaného období by byla za běžných podmínek hospodářské soutěže vyšší. Tvrzení výrobního odvětví Unie byla shledána oprávněnými. Aby tuto skutečnost zohlednila v cílovém zisku, vypočítala Komise rozdíl mezi výdaji na investice, výzkum a vývoj a inovace (dále jen „výdaje na IVVI“) za běžných podmínek hospodářské soutěže, které poskytlo výrobní odvětví Unie a které Komise ověřila, a skutečnými výdaji na IVVI v posuzovaném období. Tento rozdíl vyjádřený jako procento obratu činil 0,4 %.

| (160) | Toto procento ve výši 0,4 % bylo přičteno k základnímu zisku ve výši 7,9 % uvedenému ve 158. bodě odůvodnění, což vedlo k cílovému zisku ve výši 8,3 %. |
| --- | --- |

(160)

Toto procento ve výši 0,4 % bylo přičteno k základnímu zisku ve výši 7,9 % uvedenému ve 158. bodě odůvodnění, což vedlo k cílovému zisku ve výši 8,3 %.

| (161) | V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise jako poslední krok posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2. Na základě dostupných důkazů Komise stanovila dodatečné náklady ve výši 0,5 EUR/kus. Tyto dodatečné náklady byly připočteny k ceně nepůsobící újmu uvedené ve výše uvedeném bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(161)

V souladu s čl. 7 odst. 2d základního nařízení Komise jako poslední krok posoudila budoucí náklady vyplývající z mnohostranných environmentálních dohod a protokolů k nim, jejichž smluvní stranou je Unie, a z úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) uvedených v příloze Ia, které vzniknou výrobnímu odvětví Unie během období uplatňování opatření podle čl. 11 odst. 2. Na základě dostupných důkazů Komise stanovila dodatečné náklady ve výši 0,5 EUR/kus. Tyto dodatečné náklady byly připočteny k ceně nepůsobící újmu uvedené ve výše uvedeném bodě odůvodnění.

| (162) | Na základě toho Komise vypočítala váženou průměrnou cenu nepůsobící újmu ve výši 55,9 EUR za kus u obdobného výrobku výrobního odvětví Unie tak, že použila výše uvedené cílové ziskové rozpětí na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření a poté přičetla úpravy podle čl. 7 odst. 2d na základě jednotlivých typů. |
| --- | --- |

(162)

Na základě toho Komise vypočítala váženou průměrnou cenu nepůsobící újmu ve výši 55,9 EUR za kus u obdobného výrobku výrobního odvětví Unie tak, že použila výše uvedené cílové ziskové rozpětí na výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření a poté přičetla úpravy podle čl. 7 odst. 2d na základě jednotlivých typů.

| (163) | Komise poté stanovila úroveň rozpětí újmy na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Maroku zařazených do vzorku, která byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného během období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jež nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(163)

Komise poté stanovila úroveň rozpětí újmy na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Maroku zařazených do vzorku, která byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného během období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jež nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.

| (164) | Úroveň pro odstranění újmy pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz 73. bod odůvodnění).








  Země | Společnost | Dumpingové rozpětí (v %) | Rozpětí újmy (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maroko | Hands | 8,0 | 44,0 |
| | Všechny ostatní společnosti | 16,5 | 51,6 |

(164)

Úroveň pro odstranění újmy pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz 73. bod odůvodnění).

Země

Společnost

Dumpingové rozpětí (v %)

Rozpětí újmy (%)

Maroko

Hands

8,0

44,0

Všechny ostatní společnosti

16,5

51,6

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (165) | Účinek antidumpingových opatření bude pro výrobce v Unii pozitivní, neboť opatření umožní výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit své prodejní ceny tak, aby pokryly zvýšené výrobní náklady. Výrobní odvětví Unie by se tedy vrátilo do udržitelné situace, což by mu umožnilo provádět budoucí investice, zejména pak plnit environmentální a sociální požadavky. |
| --- | --- |

(165)

Účinek antidumpingových opatření bude pro výrobce v Unii pozitivní, neboť opatření umožní výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit své prodejní ceny tak, aby pokryly zvýšené výrobní náklady. Výrobní odvětví Unie by se tedy vrátilo do udržitelné situace, což by mu umožnilo provádět budoucí investice, zejména pak plnit environmentální a sociální požadavky.

| (166) | V případě neexistence opatření bude výrobní odvětví Unie nadále trpět podstatnou újmou a očekává se, že jeho finanční situace, zejména pokud jde o ziskovost, návratnost investic a peněžní tok, se dále zhorší, zejména s ohledem na nárůst dumpingového dovozu z dotčené země, který pokračoval i po období šetření, a bude tím ohrožena jeho životaschopnost. |
| --- | --- |

(166)

V případě neexistence opatření bude výrobní odvětví Unie nadále trpět podstatnou újmou a očekává se, že jeho finanční situace, zejména pokud jde o ziskovost, návratnost investic a peněžní tok, se dále zhorší, zejména s ohledem na nárůst dumpingového dovozu z dotčené země, který pokračoval i po období šetření, a bude tím ohrožena jeho životaschopnost.

7.2.   Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

| (167) | Po zahájení šetření byli kontaktováni dovozci. Žádný z nich však při šetření nespolupracoval. |
| --- | --- |

(167)

Po zahájení šetření byli kontaktováni dovozci. Žádný z nich však při šetření nespolupracoval.

| (168) | Pokud jde o uživatele, spolupracovali dva výrobci automobilů a jejich sdružení, tj. výrobci automobilů (dále jen „ACEA“). |
| --- | --- |

(168)

Pokud jde o uživatele, spolupracovali dva výrobci automobilů a jejich sdružení, tj. výrobci automobilů (dále jen „ACEA“).

| (169) | Výrobci automobilů jsou odběrateli odvětví výroby hliníkových kol v Unii. Přibližně 70 % své potřeby dodávek hliníkových kol již získávají od výrobního odvětví Unie. Dovoz z dotčené země měl v období šetření podíl na trhu Unie ve výši 3,9 % a dovoz z jiných třetích zemí měl podíl na trhu ve výši 25,5 %, přičemž cenové úrovně převyšovaly cenové úrovně výrobního odvětví Unie. Výrobci automobilů proto mají kromě výrobního odvětví Unie a Maroka i další zdroje dodávek. To potvrdila i skutečnost, že nákupy hliníkových kol z Maroka představovaly přibližně 30 % celkových nákupů hliníkových kol obou uživatelů během období šetření. Kromě toho na základě údajů obou uživatelů, kteří poskytli odpovědi na dotazník, představovala hliníková kola přibližně 0,5 % jejich výrobních nákladů. Komise proto předběžně dospěla k závěru, že dopad opatření na hliníková kola je pro výrobce automobilů omezený. |
| --- | --- |

(169)

Výrobci automobilů jsou odběrateli odvětví výroby hliníkových kol v Unii. Přibližně 70 % své potřeby dodávek hliníkových kol již získávají od výrobního odvětví Unie. Dovoz z dotčené země měl v období šetření podíl na trhu Unie ve výši 3,9 % a dovoz z jiných třetích zemí měl podíl na trhu ve výši 25,5 %, přičemž cenové úrovně převyšovaly cenové úrovně výrobního odvětví Unie. Výrobci automobilů proto mají kromě výrobního odvětví Unie a Maroka i další zdroje dodávek. To potvrdila i skutečnost, že nákupy hliníkových kol z Maroka představovaly přibližně 30 % celkových nákupů hliníkových kol obou uživatelů během období šetření. Kromě toho na základě údajů obou uživatelů, kteří poskytli odpovědi na dotazník, představovala hliníková kola přibližně 0,5 % jejich výrobních nákladů. Komise proto předběžně dospěla k závěru, že dopad opatření na hliníková kola je pro výrobce automobilů omezený.

| (170) | Sdružení ACEA tvrdilo, že dovoz z Maroka řeší strategické potřeby výrobců automobilů v Unii, které výrobci hliníkových kol v Unii nemohou uspokojit, protože se záměrně rozhodli nezvyšovat své výrobní kapacity. Výrobci automobilů proto nemají jinou možnost než diverzifikovat své dodávky, včetně spoléhání se na různé zdroje dovozu. |
| --- | --- |

(170)

Sdružení ACEA tvrdilo, že dovoz z Maroka řeší strategické potřeby výrobců automobilů v Unii, které výrobci hliníkových kol v Unii nemohou uspokojit, protože se záměrně rozhodli nezvyšovat své výrobní kapacity. Výrobci automobilů proto nemají jinou možnost než diverzifikovat své dodávky, včetně spoléhání se na různé zdroje dovozu.

| (171) | Jak je uvedeno ve 40. bodě odůvodnění, odvětví výroby hliníkových kol v Unii je dodavatelem výrobců automobilů a jeho činnost závisí na nabídkách těchto velkých společností. Výběr dodavatelů hliníkových kol a tedy i vlastní dodávky těchto kol probíhají s několikaletým předstihem před výrobou samotných automobilů, což by mělo odvětví výroby hliníkových kol poskytnout čas na přizpůsobení svých výrobních kapacit. V případě potřeby by odvětví výroby hliníkových kol v Unii mohlo v poměrně krátké době zvýšit svou kapacitu, neboť požadované investice se netýkají pecí nebo lakovacích kabin, ale spíše odlévacích strojů, které lze snadno nainstalovat. Pokud tedy výrobci hliníkových kol v Unii neinvestovali do dodatečné výrobní kapacity, bylo to spíše z důvodu nedostatku budoucích zakázek od výrobců automobilů. Výrobní odvětví Unie tak nemělo dostatečnou motivaci investovat do dodatečné kapacity, poněvadž neexistoval předvídatelný nárůst poptávky po jeho produkci. Kromě toho spotřeba v Unii v období šetření činila 64,31 milionu kusů. Celková kapacita výrobního odvětví Unie činila 61,29 milionu kusů, zatímco celková výroba v Unii v období šetření činila 48,75 milionu kusů a vývoz výrobního odvětví Unie činil 2,71 milionu kusů. Výrobní odvětví Unie má proto již dostatečnou výrobní kapacitu, aby pokrylo téměř celou poptávku po hliníkových kolech v Unii. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(171)

Jak je uvedeno ve 40. bodě odůvodnění, odvětví výroby hliníkových kol v Unii je dodavatelem výrobců automobilů a jeho činnost závisí na nabídkách těchto velkých společností. Výběr dodavatelů hliníkových kol a tedy i vlastní dodávky těchto kol probíhají s několikaletým předstihem před výrobou samotných automobilů, což by mělo odvětví výroby hliníkových kol poskytnout čas na přizpůsobení svých výrobních kapacit. V případě potřeby by odvětví výroby hliníkových kol v Unii mohlo v poměrně krátké době zvýšit svou kapacitu, neboť požadované investice se netýkají pecí nebo lakovacích kabin, ale spíše odlévacích strojů, které lze snadno nainstalovat. Pokud tedy výrobci hliníkových kol v Unii neinvestovali do dodatečné výrobní kapacity, bylo to spíše z důvodu nedostatku budoucích zakázek od výrobců automobilů. Výrobní odvětví Unie tak nemělo dostatečnou motivaci investovat do dodatečné kapacity, poněvadž neexistoval předvídatelný nárůst poptávky po jeho produkci. Kromě toho spotřeba v Unii v období šetření činila 64,31 milionu kusů. Celková kapacita výrobního odvětví Unie činila 61,29 milionu kusů, zatímco celková výroba v Unii v období šetření činila 48,75 milionu kusů a vývoz výrobního odvětví Unie činil 2,71 milionu kusů. Výrobní odvětví Unie má proto již dostatečnou výrobní kapacitu, aby pokrylo téměř celou poptávku po hliníkových kolech v Unii. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (172) | Sdružení ACEA tvrdilo, že odvětví výroby hliníkových kol v Unii nesplňovalo požadavky na volnou kapacitu stanovené výrobci automobilů (výrobní odvětví Unie vykazovalo vysokou úroveň využití kapacity nad 95 %) a přimělo tak výrobce automobilů, aby diverzifikovali své zdroje, a to zejména z Maroka. |
| --- | --- |

(172)

Sdružení ACEA tvrdilo, že odvětví výroby hliníkových kol v Unii nesplňovalo požadavky na volnou kapacitu stanovené výrobci automobilů (výrobní odvětví Unie vykazovalo vysokou úroveň využití kapacity nad 95 %) a přimělo tak výrobce automobilů, aby diverzifikovali své zdroje, a to zejména z Maroka.

| (173) | Komise uvedla, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví výroby hliníkových kol v Unii neuspělo v zadávacích řízeních kvůli problému týkajícímu se jeho výrobní kapacity nebo že by odvětví výroby hliníkových kol v Unii nedodalo hliníková kola na základě obchodních objednávek výrobců automobilů. Kromě toho bylo v období šetření zjištěno využití kapacity na úrovni 80 %. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(173)

Komise uvedla, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by odvětví výroby hliníkových kol v Unii neuspělo v zadávacích řízeních kvůli problému týkajícímu se jeho výrobní kapacity nebo že by odvětví výroby hliníkových kol v Unii nedodalo hliníková kola na základě obchodních objednávek výrobců automobilů. Kromě toho bylo v období šetření zjištěno využití kapacity na úrovni 80 %. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (174) | Sdružení ACEA uvedlo, že dopady pandemie COVID-19 vedly k narušení dodavatelských řetězců a že výrobci automobilů byli pandemií COVID-19 v plné míře zasaženi, přičemž celková ztráta činila 4,2 milionu vozidel, což představuje 22,9 % objemu výroby v Unii v roce 2019. Snížila se i ziskovost výrobců automobilů. Podobné dopady to mělo i na dodavatele automobilového průmyslu. |
| --- | --- |

(174)

Sdružení ACEA uvedlo, že dopady pandemie COVID-19 vedly k narušení dodavatelských řetězců a že výrobci automobilů byli pandemií COVID-19 v plné míře zasaženi, přičemž celková ztráta činila 4,2 milionu vozidel, což představuje 22,9 % objemu výroby v Unii v roce 2019. Snížila se i ziskovost výrobců automobilů. Podobné dopady to mělo i na dodavatele automobilového průmyslu.

| (175) | Komise konstatovala, že většina výrobců automobilů za účetní rok 2021 vykázala zisk, který přesáhl obvyklé procento vykázané v předchozích letech (21). |
| --- | --- |

(175)

Komise konstatovala, že většina výrobců automobilů za účetní rok 2021 vykázala zisk, který přesáhl obvyklé procento vykázané v předchozích letech (21).

21

| (176) | Ve spisu nejsou žádné další informace, ze kterých by vyplývalo, že by opatření mohla mít značný negativní dopad na uživatele, jenž by převážil nad pozitivním dopadem opatření na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(176)

Ve spisu nejsou žádné další informace, ze kterých by vyplývalo, že by opatření mohla mít značný negativní dopad na uživatele, jenž by převážil nad pozitivním dopadem opatření na výrobní odvětví Unie.

7.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (177) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z Maroka v této fázi šetření není v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(177)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z Maroka v této fázi šetření není v zájmu Unie.

8.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (178) | Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti, úrovně opatření a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(178)

Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti, úrovně opatření a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

| (179) | Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla vyjádřené na základě ceny CIF na hranici Unie před proclením měly být následující:







  Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- |
| Maroko | HANDS 8 S.A. | 8,0  % |
| Všechny ostatní společnosti | 16,5  % |

(179)

Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního antidumpingového cla vyjádřené na základě ceny CIF na hranici Unie před proclením měly být následující:

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Maroko

HANDS 8 S.A.

8,0  %

Všechny ostatní společnosti

16,5  %

| (180) | Sazba antidumpingového cla pro jednotlivou společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění tohoto šetření. Odráží proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tuto společnost. Tato celní sazba je použitelná výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenou právnickou osobou. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(180)

Sazba antidumpingového cla pro jednotlivou společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění tohoto šetření. Odráží proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tuto společnost. Tato celní sazba je použitelná výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenou právnickou osobou. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (181) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(181)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (182) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k rozdílným celním sazbám hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(182)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k rozdílným celním sazbám hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (183) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(183)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (184) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(184)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

| (185) | Statistiky hliníkových kol se často vyjadřují v počtu kusů. Nicméně pro hliníková kola není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (22) o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku žádná taková doplňková jednotka vymezena. Je proto nutné stanovit, že při dovozu dotčeného výrobku se v prohlášení o propuštění do volného oběhu musí uvádět nejen hmotnost v kilogramech nebo tunách, ale i počet kusů. |
| --- | --- |

(185)

Statistiky hliníkových kol se často vyjadřují v počtu kusů. Nicméně pro hliníková kola není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (22) o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku žádná taková doplňková jednotka vymezena. Je proto nutné stanovit, že při dovozu dotčeného výrobku se v prohlášení o propuštění do volného oběhu musí uvádět nejen hmotnost v kilogramech nebo tunách, ale i počet kusů.

22

9.   CELNÍ EVIDENCE

CELNÍ EVIDENCE

| (186) | Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění, Komise zavedla na dovoz dotčeného výrobku celní evidenci. Celní evidence byla zavedena za účelem případného výběru cla se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(186)

Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění, Komise zavedla na dovoz dotčeného výrobku celní evidenci. Celní evidence byla zavedena za účelem případného výběru cla se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení.

| (187) | Vzhledem ke zjištěním v prozatímní fázi by celní evidence dovozu měla být ukončena. |
| --- | --- |

(187)

Vzhledem ke zjištěním v prozatímní fázi by celní evidence dovozu měla být ukončena.

| (188) | V této fázi řízení nebylo přijato žádné rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(188)

V této fázi řízení nebylo přijato žádné rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.

10.   INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

INFORMOVÁNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI ŠETŘENÍ

| (189) | V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tyto informace byly zpřístupněny také široké veřejnosti na internetových stránkách GŘ pro obchod. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny. Komise žádné takové připomínky neobdržela. Připomínky po předběžném poskytování informací týkající se jiných aspektů šetření, které se netýkají přesnosti výpočtů, budou zváženy v konečné fázi šetření. |
| --- | --- |

(189)

V souladu s článkem 19a základního nařízení informovala Komise zúčastněné strany o plánovaném uložení prozatímních cel. Tyto informace byly zpřístupněny také široké veřejnosti na internetových stránkách GŘ pro obchod. Zúčastněné strany dostaly tři pracovní dny na to, aby předložily připomínky k přesnosti výpočtů, které jim byly konkrétně sděleny. Komise žádné takové připomínky neobdržela. Připomínky po předběžném poskytování informací týkající se jiných aspektů šetření, které se netýkají přesnosti výpočtů, budou zváženy v konečné fázi šetření.

11.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (190) | Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby ve stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo požádaly o slyšení u Komise. Zúčastněné strany mohou rovněž požádat o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(190)

Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby ve stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo požádaly o slyšení u Komise. Zúčastněné strany mohou rovněž požádat o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (191) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(191)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, která mají v současnosti kódy KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC: 8708701015, 8708701050, 8708705015 a 8708705050) a která pocházejí z Maroka.

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Země | Společnost | Prozatímní antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Maroko | HANDS 8 S.A. | 8,0  % | C873 |
| Všechny ostatní společnosti | 16,5  % | C999 |

Země

Společnost

Prozatímní antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Maroko

HANDS 8 S.A.

8,0  %

C873

Všechny ostatní společnosti

16,5  %

C999

3.   Použití individuální celní sazby stanovené pro společnost uvedenou v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění:
  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Maroku. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“
  Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Je-li předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu v souvislosti s výrobkem uvedeným v odstavci 1, zapíše se do příslušného pole tohoto prohlášení počet kusů dovezených výrobků, aniž je dotčena doplňková jednotka vymezená v kombinované nomenklatuře.

6.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Zúčastněné strany předloží Komisi své písemné připomínky k tomuto nařízení do 15 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u Komise, tak učiní do 5 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

3.   Zúčastněné strany, které chtějí požádat o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních, tak učiní do 5 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Úředník pro slyšení přezkoumá žádosti podané mimo tuto lhůtu a může případně rozhodnout o jejich přijetí.

Článek 3

1.   Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2022/934.

2.   Shromážděné údaje o výrobcích, které byly dovezeny do EU ke spotřebě nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. července 2022.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Maroka (Úř. věst. C 464, 17.11.2021, s. 19).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/934 ze dne 16. června 2022, kterým se zavádí celní evidence dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Maroka (Úř. věst. L 162, 17.6.2022, s. 27.)

3

(4)  Komise, Jak vyhotovit antidumpingový podnět, příručka, s. 7–8, ale také s. 13, s. 27, s. 29, s. 52, s. 59 a s. 67, k dispozici na adrese: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_120022.pdf.

4

Jak vyhotovit antidumpingový podnět

(5)  Tamtéž, s. 3.

5

(6)  Viz bod 108 podnětu a jeho příloha D2.

6

(7)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

7

(8)  Jak je vysvětleno v 5. bodě odůvodnění, názvy výrobců v Unii a dvou uživatelů se z důvodu zachování důvěrnosti nezveřejňují.

8

(9)  
  Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6.

9

(10)  
  Úř. věst. C 86, 16.3.2020, s. 6.

10

(11)  Henri-Louis Vedie, „
  L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique
  “, Policy Center for the New South, Policy Paper 20/34, listopad 2020 (dostupné na https://www.policycenter.ma/sites/default/files/2021-01/PP - 20-34 (Henri-louis Vedie)_0.pdf).

11

L’automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique

(12)  Například skupina Renault vyvážela více než 95 % své produkce v Tangeru (viz https://www.tac.ma/news/english-1m-vehicles-exported-from-tangermed/).

12

(13)  Viz „
  LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION
  “
  , Bulletin Officiel, 1995-02-15, č. 4294, s. 117–121.

13

LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION

,

(14)  Viz zákon „
  LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION
  “
  , Bulletin Officiel, 1995-02-15, č. 4294, s. 117–121, následně pozměněný zákonem 14.21, který mění pojem „
  zone franche
  “ na „
  zone d’accélération industrielle
  “. Viz také „
  Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu’il a été modifié et complete
  “.

14

LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D’EXPORTATION

,

zone franche

zone d’accélération industrielle

Code des douanes et impôts indirects relevant de l’administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu’il a été modifié et complete

(15)  Evropská společenství – Antidumpingová cla na dovozy bavlněného ložního prádla z Indie (WT/DS141/R, 30. října 2000, body 74 až 77).

15

(16)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 29, 20.1.2022, s. 34).

16

(17)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/109 ze dne 23. ledna 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 18, 24.1.2017, s. 1).

17

(18)  Prováděcí nařízení (EU) 2017/109 ze dne 23. ledna 2017.

18

(19)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 964/2010 ze dne 25. října 2010 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 282, 28.10.2010, s. 1).

19

(20)  Prováděcí nařízení (EU) 2017/109, 169. bod odůvodnění.

20

(21)  Poznámka k souboru výročních zpráv za rok 2021 zveřejněných některými výrobci automobilů.

21

(22)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

22

---

ROZHODNUTÍ

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/142

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/1222

ze dne 12. července 2022

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Shromáždění Lisabonské zvláštní unie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská unie (dále jen „Unie“) je smluvní stranou Ženevského aktu Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních (1) (dále jen „Ženevský akt“), který vstoupil v platnost dne 26. února 2020. Podle článku 21 Ženevského aktu jsou jeho smluvní strany členy Zvláštní unie (dále jen „Lisabonská unie“) zřízené Lisabonskou dohodou na ochranu označení původu a o jejich mezinárodním zápisu (dále jen „Lisabonská dohoda“). Podle čl. 22 odst. 2 písm. a) bodu iii) Ženevského aktu má Shromáždění Lisabonské unie měnit Prováděcí řád k Ženevskému aktu. |
| --- | --- |

(1)

Evropská unie (dále jen „Unie“) je smluvní stranou Ženevského aktu Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních (1) (dále jen „Ženevský akt“), který vstoupil v platnost dne 26. února 2020. Podle článku 21 Ženevského aktu jsou jeho smluvní strany členy Zvláštní unie (dále jen „Lisabonská unie“) zřízené Lisabonskou dohodou na ochranu označení původu a o jejich mezinárodním zápisu (dále jen „Lisabonská dohoda“). Podle čl. 22 odst. 2 písm. a) bodu iii) Ženevského aktu má Shromáždění Lisabonské unie měnit Prováděcí řád k Ženevskému aktu.

| (2) | Vstup Ženevského aktu v platnost ukázal, že je třeba zvážit změny společného prováděcího řádu podle Lisabonské dohody a Ženevského aktu (dále jen „společný prováděcí řád“), aby se zjednodušily a zefektivnily postupy v rámci lisabonského systému pro mezinárodní zápis označení původu a zeměpisných označení (dále jen „lisabonský systém“), a to i s cílem zajistit pro uživatele lisabonského systému větší srozumitelnost. |
| --- | --- |

(2)

Vstup Ženevského aktu v platnost ukázal, že je třeba zvážit změny společného prováděcího řádu podle Lisabonské dohody a Ženevského aktu (dále jen „společný prováděcí řád“), aby se zjednodušily a zefektivnily postupy v rámci lisabonského systému pro mezinárodní zápis označení původu a zeměpisných označení (dále jen „lisabonský systém“), a to i s cílem zajistit pro uživatele lisabonského systému větší srozumitelnost.

| (3) | Na zasedání Valného shromáždění Světové organizace duševního vlastnictví (dále jen „WIPO“) ve dnech 14. až 22. července 2022 bude Shromáždění Lisabonské unie vyzváno, aby přijalo změny společného prováděcího řádu. |
| --- | --- |

(3)

Na zasedání Valného shromáždění Světové organizace duševního vlastnictví (dále jen „WIPO“) ve dnech 14. až 22. července 2022 bude Shromáždění Lisabonské unie vyzváno, aby přijalo změny společného prováděcího řádu.

| (4) | Pracovní skupina pro rozvoj lisabonského systému (dále jen „lisabonská pracovní skupina“) na svém čtvrtém zasedání, které se konalo v Ženevě ve dnech 14. až 16. června 2022, doporučila Shromáždění Lisabonské unie přijmout změny společného prováděcího řádu ve znění navrženém sekretariátem Mezinárodního úřadu duševního vlastnictví a pozměněném lisabonskou pracovní skupinou. |
| --- | --- |

(4)

Pracovní skupina pro rozvoj lisabonského systému (dále jen „lisabonská pracovní skupina“) na svém čtvrtém zasedání, které se konalo v Ženevě ve dnech 14. až 16. června 2022, doporučila Shromáždění Lisabonské unie přijmout změny společného prováděcího řádu ve znění navrženém sekretariátem Mezinárodního úřadu duševního vlastnictví a pozměněném lisabonskou pracovní skupinou.

| (5) | Navrhovaná změna pravidla 7 odst. 4 písm. a) společného prováděcího řádu zajišťuje, aby úhradě poplatku uvedeného v pravidle 8 odst. 1 bodu ii) v souvislosti s převodem označení původu z Lisabonské dohody do Ženevského aktu podléhaly pouze změny týkající se pravidla 5 odst. 2. Tato úprava by usnadnila, aby státy, které jsou smluvními stranami Lisabonské dohody, přistoupily k Ženevskému aktu. |
| --- | --- |

(5)

Navrhovaná změna pravidla 7 odst. 4 písm. a) společného prováděcího řádu zajišťuje, aby úhradě poplatku uvedeného v pravidle 8 odst. 1 bodu ii) v souvislosti s převodem označení původu z Lisabonské dohody do Ženevského aktu podléhaly pouze změny týkající se pravidla 5 odst. 2. Tato úprava by usnadnila, aby státy, které jsou smluvními stranami Lisabonské dohody, přistoupily k Ženevskému aktu.

| (6) | Navrhovaná změna pravidla 8 odst. 1 bodu ii) společného prováděcího řádu by omezila poplatek za několik změn předložených v téže žádosti na 800 CHF. Tím by se zvýšila atraktivita lisabonského systému a zároveň zůstala zachována jeho finanční udržitelnost. |
| --- | --- |

(6)

Navrhovaná změna pravidla 8 odst. 1 bodu ii) společného prováděcího řádu by omezila poplatek za několik změn předložených v téže žádosti na 800 CHF. Tím by se zvýšila atraktivita lisabonského systému a zároveň zůstala zachována jeho finanční udržitelnost.

| (7) | Navrhovanou změnou pravidla 9 odst. 1 písm. c) společného prováděcího řádu by se upřesnilo, že obecná zásada v něm stanovená se vztahuje na všechna odmítnutí obdržená v souladu s pravidlem 9 odst. 1 písm. b), které je třeba vykládat ve spojení s pravidlem 9 odst. 1 písm. c). |
| --- | --- |

(7)

Navrhovanou změnou pravidla 9 odst. 1 písm. c) společného prováděcího řádu by se upřesnilo, že obecná zásada v něm stanovená se vztahuje na všechna odmítnutí obdržená v souladu s pravidlem 9 odst. 1 písm. b), které je třeba vykládat ve spojení s pravidlem 9 odst. 1 písm. c).

| (8) | Navrhovanou změnou pravidla 15 odst. 1 body i) a ii) společného prováděcího řádu by se zjednodušil postup týkající se žádosti o zápis změny předložené Mezinárodnímu úřadu duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

(8)

Navrhovanou změnou pravidla 15 odst. 1 body i) a ii) společného prováděcího řádu by se zjednodušil postup týkající se žádosti o zápis změny předložené Mezinárodnímu úřadu duševního vlastnictví.

| (9) | Navrhované vypuštění pravidla 15 odst. 1 bodu vi) a navrhovaná změna pravidla 16 společného prováděcího řádu odst. 2 by měly zajistit, že v případě zpětvzetí vzdání se ochrany v souvislosti s pravidlem 6 odst. 1 písm. d) týkajícím se nesrovnalosti související s požadavkem vyplývajícím z oznámení učiněného podle pravidla 5 odst. 3 nebo 4 nebo z prohlášení učiněného podle čl. 7 odst. 4 Ženevského aktu již nebude úhrada poplatku za změnu vyžadována. V případě vzdání se ochrany podle pravidla 6 odst. 1 písm. d) je zpětvzetí vzdání se ochrany podmíněno nápravou této nesrovnalosti. |
| --- | --- |

(9)

Navrhované vypuštění pravidla 15 odst. 1 bodu vi) a navrhovaná změna pravidla 16 společného prováděcího řádu odst. 2 by měly zajistit, že v případě zpětvzetí vzdání se ochrany v souvislosti s pravidlem 6 odst. 1 písm. d) týkajícím se nesrovnalosti související s požadavkem vyplývajícím z oznámení učiněného podle pravidla 5 odst. 3 nebo 4 nebo z prohlášení učiněného podle čl. 7 odst. 4 Ženevského aktu již nebude úhrada poplatku za změnu vyžadována. V případě vzdání se ochrany podle pravidla 6 odst. 1 písm. d) je zpětvzetí vzdání se ochrany podmíněno nápravou této nesrovnalosti.

| (10) | Navrhované změny společného prováděcího řádu by měly vstoupit v platnost dne 1. ledna 2023 a měly by zjednodušit a zefektivnit postupy v rámci lisabonského systému a zajistit jeho uživatelům větší srozumitelnost, což je v zájmu uživatelů, příjemců a zúčastněných stran lisabonského systému v Evropské unii. |
| --- | --- |

(10)

Navrhované změny společného prováděcího řádu by měly vstoupit v platnost dne 1. ledna 2023 a měly by zjednodušit a zefektivnit postupy v rámci lisabonského systému a zajistit jeho uživatelům větší srozumitelnost, což je v zájmu uživatelů, příjemců a zúčastněných stran lisabonského systému v Evropské unii.

| (11) | Evropská unie by proto měla podpořit přijetí uvedených změn. |
| --- | --- |

(11)

Evropská unie by proto měla podpořit přijetí uvedených změn.

| (12) | Kromě toho vzal předseda na vědomí postoje delegací na čtvrtém zasedání lisabonské pracovní skupiny k pravidlu 5 odst. 4 společného prováděcího řádu a v rámci závěrů ze zasedání pracovní skupiny vyzval delegaci Unie, aby včas předložila písemný návrh k dalšímu projednání na příštím zasedání pracovní skupiny. |
| --- | --- |

(12)

Kromě toho vzal předseda na vědomí postoje delegací na čtvrtém zasedání lisabonské pracovní skupiny k pravidlu 5 odst. 4 společného prováděcího řádu a v rámci závěrů ze zasedání pracovní skupiny vyzval delegaci Unie, aby včas předložila písemný návrh k dalšímu projednání na příštím zasedání pracovní skupiny.

| (13) | Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Shromáždění Lisabonské unie, |
| --- | --- |

(13)

Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Unie ve Shromáždění Lisabonské unie,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postojem, který má být jménem Unie zaujat na zasedání Shromáždění Lisabonské unie v rámci zasedání Valného shromáždění WIPO ve dnech 14. až 22. července 2022, je podpořit přijetí změn společného prováděcího řádu, jak jsou uvedeny v oddílu 1 přílohy tohoto rozhodnutí.

Zástupci Unie mohou rovněž může vyjádřit souhlas s pozměněnou formou navrhovaných změn, pokud se významně nezmění jejich podstata.

V rámci příprav na příští zasedání lisabonské pracovní skupiny předloží Unie sekretariátu Mezinárodního úřadu duševního vlastnictví písemný návrh, v němž navrhne změny pravidla 5 společného prováděcího řádu, jak jsou uvedeny v oddíle 2 přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 12. července 2022.

Za Radu

předseda

Z. STANJURA

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2019/1754 ze dne 7. října 2019 o přistoupení Evropské unie k Ženevskému aktu Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních (Úř. věst. L 271, 24.10.2019, s. 12).

1

---

PŘÍLOHA

Oddíl 1:

NAVRHOVANÉ ZMĚNY společného prováděcího řádu k Lisabonské dohodě na ochranu označení původu a o jejich mezinárodním zápisu a Ženevskému aktu Lisabonské dohody o označeních původu a zeměpisných označeních

podle doporučení pracovní skupiny WIPO pro rozvoj lisabonského systému k přijetí Lisabonskou unií na zasedáních Valného shromáždění Mezinárodního úřadu duševního vlastnictví v roce 2022:

V záhlaví se slova „ve znění účinném od 8. prosince 2021
  “ nahrazují slovy „ve znění účinném od 1. ledna 2023
  “.

Hlava II

Žádost a mezinárodní zápis

Pravidlo 7

Zápis do mezinárodního rejstříku

Provádění čl. 29 odst. 4 a čl. 31 odst. 1 Ženevského aktu

V pravidle 7 odst. 4 se písm. a) mění takto:

| „a) | Jestliže Ženevský akt ratifikoval, nebo k němu přistoupil, stát, který je smluvní stranou aktu z roku 1967, vztahuje se pravidlo 5 odst. 2 až 4 obdobně i na mezinárodní zápisy nebo označení původu účinné ve vztahu k tomuto státu podle aktu z roku 1967. Mezinárodní úřad ověří u příslušného orgánu případné změny, které je třeba učinit s ohledem na požadavky pravidla 3 odst. 1 a pravidla 5 odst. 2 a 3, za účelem jejich zápisu podle Ženevského aktu a o takto učiněných mezinárodních zápisech vyrozumí všechny další smluvní strany, které jsou smluvními stranami Ženevského aktu. Změny týkající se pravidla 5 odst. 2 podléhají úhradě poplatku uvedeného v pravidle 8 odst. 1 bodě ii).“. |
| --- | --- |

„a)

Jestliže Ženevský akt ratifikoval, nebo k němu přistoupil, stát, který je smluvní stranou aktu z roku 1967, vztahuje se pravidlo 5 odst. 2 až 4 obdobně i na mezinárodní zápisy nebo označení původu účinné ve vztahu k tomuto státu podle aktu z roku 1967. Mezinárodní úřad ověří u příslušného orgánu případné změny, které je třeba učinit s ohledem na požadavky pravidla 3 odst. 1 a pravidla 5 odst. 2 a 3, za účelem jejich zápisu podle Ženevského aktu a o takto učiněných mezinárodních zápisech vyrozumí všechny další smluvní strany, které jsou smluvními stranami Ženevského aktu. Změny týkající se pravidla 5 odst. 2 podléhají úhradě poplatku uvedeného v pravidle 8 odst. 1 bodě ii).“.

Pravidlo 8

Poplatky

Výše poplatků

V pravidle 8 odst. 1 se bod ii) nahrazuje tímto:

| „ii) | poplatek za jednu změnu mezinárodního zápisu3 – 500“
  doplňkový poplatek za další změny předložené v téže žádosti 300“ |
| --- | --- |

„ii)

poplatek za jednu změnu mezinárodního zápisu3 – 500“

doplňkový poplatek za další změny předložené v téže žádosti 300“

Poznámka pod čarou 3 se nahrazuje tímto:

| „3 | U mezinárodního zápisu týkajícího se zeměpisné oblasti nacházející se v některé z nejméně rozvinutých zemí se poplatek v souladu se seznamy vypracovanými Organizací spojených národů snižuje poplatek na 50 procent předepsané částky (zaokrouhleno na nejbližší celé číslo). V takovém případě bude poplatek činit 500 švýcarských franků za mezinárodní zápis týkající se zeměpisné oblasti původu nacházející se v nejméně rozvinutých zemích, 250 švýcarských franků za každou změnu mezinárodního zápisu týkajícího se zeměpisné oblasti původu nacházející se v některé z nejméně rozvinutých zemí a 150 švýcarských franků u doplňkového poplatku za dodatečné změny nebo změny předložené v téže žádosti. Tato snížení poplatků budou v platnosti po dobu tří let ode dne vstupu Ženevského aktu v platnost.“ |
| --- | --- |

„3

Hlava III

Hlava III

Odmítnutí a další kroky v souvislosti s mezinárodním zápisem

Odmítnutí a další kroky v souvislosti s mezinárodním zápisem

Pravidlo 9

Pravidlo 9

Odmítnutí

Oznámení Mezinárodnímu úřadu

Oznámení Mezinárodnímu úřadu

V pravidle 9 odst. 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:

| „c) | Pokud příslušný orgán uvedený v písmeni a) neprokáže opak, považuje se oznámení o mezinárodním zápisu uvedené v písmeni b) za přijaté příslušným orgánem 20. dnem od data uvedeného v oznámení.“ |
| --- | --- |

„c)

Pokud příslušný orgán uvedený v písmeni a) neprokáže opak, považuje se oznámení o mezinárodním zápisu uvedené v písmeni b) za přijaté příslušným orgánem 20. dnem od data uvedeného v oznámení.“

Pravidlo 15

Pravidlo 15

Změny

Přípustné změny

Přípustné změny

Pravidlo 15 odst. 1 se mění takto:

| 1. | bod i) se nahrazuje tímto:






  „i) | změnu uživatelů spočívající v doplnění nebo výmazu uživatele nebo uživatelů nebo ve změně jmen (názvů) nebo kontaktních údajů uživatelů nebo fyzické osoby či právního subjektu uvedených v čl. 5 odst. 2 bodě ii) Ženevského aktu“; |
| --- | --- | --- |

1.

bod i) se nahrazuje tímto:

„i)

změnu uživatelů spočívající v doplnění nebo výmazu uživatele nebo uživatelů nebo ve změně jmen (názvů) nebo kontaktních údajů uživatelů nebo fyzické osoby či právního subjektu uvedených v čl. 5 odst. 2 bodě ii) Ženevského aktu“;

| 2. | bod ii) se zrušuje. |
| --- | --- |

2.

bod ii) se zrušuje.

| 3. | bod vi) se zrušuje. |
| --- | --- |

3.

bod vi) se zrušuje.

Pravidlo 16

Pravidlo 16

Vzdání se ochrany

Zpětvzetí vzdání se ochrany

Zpětvzetí vzdání se ochrany

Pravidlo 16 odst. 2 se mění takto:

písmeno a) nahrazuje tímto:

| „a) | Každé vzdání se ochrany, včetně vzdání se ochrany podle pravidla 6 odst. 1 písm. d), může být kdykoli vzato zpět, a to zcela nebo zčásti, příslušným orgánem smluvní strany původu nebo, v případě čl. 5 odst. 3 Ženevského aktu, uživateli, fyzickou osobou či právním subjektem uvedenými v čl. 5 odst. 2 bodě ii) uvedeného aktu nebo příslušným orgánem smluvní strany původu, s výhradou nápravy nedostatku v případě vzdání se ochrany podle pravidla 6 odst. 1 písm. d).“; |
| --- | --- |

„a)

Každé vzdání se ochrany, včetně vzdání se ochrany podle pravidla 6 odst. 1 písm. d), může být kdykoli vzato zpět, a to zcela nebo zčásti, příslušným orgánem smluvní strany původu nebo, v případě čl. 5 odst. 3 Ženevského aktu, uživateli, fyzickou osobou či právním subjektem uvedenými v čl. 5 odst. 2 bodě ii) uvedeného aktu nebo příslušným orgánem smluvní strany původu, s výhradou nápravy nedostatku v případě vzdání se ochrany podle pravidla 6 odst. 1 písm. d).“;

Oddíl 2:

Oddíl 2:

Postoj k písemnému návrhu, který navrhuje změny pravidla 5 společného prováděcího řádu:

Hlava II

Hlava II

Žádost a mezinárodní zápis

Žádost a mezinárodní zápis

Pravidlo 5

Pravidlo 5

Požadavky týkající se žádosti

V pravidle 5 se zrušuje odstavec 4.

Odůvodnění:

Navrhované vypuštění pravidla 5 odst. 4 společného prováděcího řádu (žádost, která se řídí Ženevským aktem – podpis a/nebo úmysl užívat) je odůvodněné, neboť požadavek podpisu je již splněn a ověřen v době podání původní žádosti o zápis. Požadavky na prohlášení o úmyslu užívat a vykonávat kontrolu nad užíváním jsou v rozporu se základními prvky označení původu nebo zeměpisných označení. Označení původu nebo zeměpisná označení jsou chráněna před jakýmkoli užitím porušujícím uznávané specifikace, a to i v případě, že dotčené produkty nejsou uváděny na trh v zemi, kde byla podvodná užití odhalena. Jejich mezinárodní zápis navíc nutně předpokládá kontrolu nad jejich užíváním v rámci smluvní strany, z níž pocházejí.

---

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/147 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/147

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2022/1223

ze dne 12. července 2022

o přidělení finančních prostředků uvolněných z projektů v rámci 10. a 11. Evropského rozvojového fondu na financování opatření k řešení krize v oblasti potravinového zabezpečení a hospodářského šoku v afrických, karibských a tichomořských zemích (AKT) v důsledku útočné války Ruska vůči Ukrajině

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování pomoci Společenství v rámci víceletého finančního rámce pro období 2008–2013 v souladu s dohodou o partnerství AKT-ES a o přídělu finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o ES (1) (dále jen „vnitřní dohoda o 10. ERF“), a zejména na čl. 1 odst. 5 uvedené dohody,

s ohledem na vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států Evropské unie zasedajícími v Radě o financování pomoci Evropské unie v rámci víceletého finančního rámce na období 2014–2020 podle dohody o partnerství AKT-EU a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje čtvrtá část Smlouvy o fungování Evropské unie (2) (dále jen „vnitřní dohoda o 11. ERF“), a zejména na čl. 1 odst. 4 a 5 uvedené dohody,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V důsledku útočné války Ruska vůči Ukrajině se situace v oblasti potravinového zabezpečení ve světě rychle zhoršuje a řada z postižených zemí patří mezi nejméně rozvinuté země nebo země s nízkými příjmy a nedostatkem potravin. |
| --- | --- |

(1)

V důsledku útočné války Ruska vůči Ukrajině se situace v oblasti potravinového zabezpečení ve světě rychle zhoršuje a řada z postižených zemí patří mezi nejméně rozvinuté země nebo země s nízkými příjmy a nedostatkem potravin.

| (2) | V rámci zeměpisného pilíře Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 (3), jsou již naprogramovány 3 miliardy EUR. Z této částky bylo v afrických, karibských a tichomořských (AKT) zemích naprogramováno 2,3 miliardy EUR na financování opatření v oblasti zemědělství, výživy, vody a hygieny v letech 2021–2024. Vzhledem k rozsahu potřeb a očekávaným důsledkům by měly být na podporu nejpostiženějších partnerských zemí mobilizovány další prostředky. |
| --- | --- |

(2)

V rámci zeměpisného pilíře Nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 (3), jsou již naprogramovány 3 miliardy EUR. Z této částky bylo v afrických, karibských a tichomořských (AKT) zemích naprogramováno 2,3 miliardy EUR na financování opatření v oblasti zemědělství, výživy, vody a hygieny v letech 2021–2024. Vzhledem k rozsahu potřeb a očekávaným důsledkům by měly být na podporu nejpostiženějších partnerských zemí mobilizovány další prostředky.

| (3) | Unie se blíží k úplné realizaci původního rozpočtu na humanitární pomoc určenou na potravinové zabezpečení a související potřeby v zemích AKT, které byly stanoveny před začátkem útočné války Ruska vůči Ukrajině. Vzhledem k mimořádně tíživé situaci v oblasti potravinového zabezpečení v zemích AKT je třeba tyto prostředky doplnit vhodnými zdroji, aby bylo možné reagovat na další zhoršování situace v oblasti humanitárních potřeb a zajistit kontinuitu spolupráce od krize ke stabilním podmínkám rozvoje. |
| --- | --- |

(3)

Unie se blíží k úplné realizaci původního rozpočtu na humanitární pomoc určenou na potravinové zabezpečení a související potřeby v zemích AKT, které byly stanoveny před začátkem útočné války Ruska vůči Ukrajině. Vzhledem k mimořádně tíživé situaci v oblasti potravinového zabezpečení v zemích AKT je třeba tyto prostředky doplnit vhodnými zdroji, aby bylo možné reagovat na další zhoršování situace v oblasti humanitárních potřeb a zajistit kontinuitu spolupráce od krize ke stabilním podmínkám rozvoje.

| (4) | Evropská rada ve svých závěrech z 24. a 25. března 2022 vyzvala Komisi, aby upřednostnila práci na celosvětovém potravinovém zabezpečení a cenové dostupnosti potravin, zejména podporou potravinového zabezpečení a zemědělství na Ukrajině a v nejzranitelnějších a nejohroženějších třetích zemích. |
| --- | --- |

(4)

Evropská rada ve svých závěrech z 24. a 25. března 2022 vyzvala Komisi, aby upřednostnila práci na celosvětovém potravinovém zabezpečení a cenové dostupnosti potravin, zejména podporou potravinového zabezpečení a zemědělství na Ukrajině a v nejzranitelnějších a nejohroženějších třetích zemích.

| (5) | Evropská rada ve svých závěrech z 30. a 31. května 2022 vyzvala Komisi, aby prozkoumala možnost uvolnění rezerv z Evropského rozvojového fondu (ERF) na podporu nejpostiženějších partnerských zemí. |
| --- | --- |

(5)

Evropská rada ve svých závěrech z 30. a 31. května 2022 vyzvala Komisi, aby prozkoumala možnost uvolnění rezerv z Evropského rozvojového fondu (ERF) na podporu nejpostiženějších partnerských zemí.

| (6) | Rada ve svých závěrech ze dne 20. června 2022 podpořila reakci „týmu Evropa“ na celosvětový nedostatek potravin a vyzvala Komisi, Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ) a členské státy, aby svou finanční podporu přednostně zaměřily na řešení problematiky celosvětového potravinového zabezpečení, včetně bezprostředních humanitárních potřeb a případně včetně finanční a technické pomoci pro země dovážející potraviny, jakož i střednědobých až dlouhodobých udržitelných potravinových systémů a posílené místní produkce v zájmu lepší odolnosti, a prozkoumaly všechny dostupné zdroje financování, včetně uvolnění rezerv z ERF. |
| --- | --- |

(6)

Rada ve svých závěrech ze dne 20. června 2022 podpořila reakci „týmu Evropa“ na celosvětový nedostatek potravin a vyzvala Komisi, Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ) a členské státy, aby svou finanční podporu přednostně zaměřily na řešení problematiky celosvětového potravinového zabezpečení, včetně bezprostředních humanitárních potřeb a případně včetně finanční a technické pomoci pro země dovážející potraviny, jakož i střednědobých až dlouhodobých udržitelných potravinových systémů a posílené místní produkce v zájmu lepší odolnosti, a prozkoumaly všechny dostupné zdroje financování, včetně uvolnění rezerv z ERF.

| (7) | Rada dále zdůraznila, že je důležité, aby Unie projevila hlubokou solidaritu prostřednictvím rychlé a komplexní reakce založené na efektivním multilateralismu v návaznosti na sdělení Komise ze dne 23. března 2022 nazvané „Zajištění potravinového zabezpečení a posílení odolnosti potravinových systémů“ a na základě tří pilířů – obchodu, solidarity a produkce – mise pro posílení odolnosti v oblasti potravin a zemědělství (FARM), jak ji uvítala Evropská rada, a v plném souladu se skupinou OSN pro globální reakci na krize (GCRG) a dalšími relevantními mezinárodními iniciativami, zejména Globální aliancí pro potravinové zabezpečení iniciovanou skupinou G7. |
| --- | --- |

(7)

Rada dále zdůraznila, že je důležité, aby Unie projevila hlubokou solidaritu prostřednictvím rychlé a komplexní reakce založené na efektivním multilateralismu v návaznosti na sdělení Komise ze dne 23. března 2022 nazvané „Zajištění potravinového zabezpečení a posílení odolnosti potravinových systémů“ a na základě tří pilířů – obchodu, solidarity a produkce – mise pro posílení odolnosti v oblasti potravin a zemědělství (FARM), jak ji uvítala Evropská rada, a v plném souladu se skupinou OSN pro globální reakci na krize (GCRG) a dalšími relevantními mezinárodními iniciativami, zejména Globální aliancí pro potravinové zabezpečení iniciovanou skupinou G7.

| (8) | Vzhledem k významnému dopadu v různých zemích AKT by výjimečná mobilizace uvolněných prostředků z projektů v rámci 10. a 11. ERF měla Unii a jejím členským státům umožnit intenzivnější reakci na krizi se zvláštním ohledem na nejzranitelnější a nejohroženější země AKT. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k významnému dopadu v různých zemích AKT by výjimečná mobilizace uvolněných prostředků z projektů v rámci 10. a 11. ERF měla Unii a jejím členským státům umožnit intenzivnější reakci na krizi se zvláštním ohledem na nejzranitelnější a nejohroženější země AKT.

| (9) | Z těchto prostředků by měla být financována opatření na podporu produkce potravin a odolnosti potravinových systémů, humanitární pomoci a makroekonomické podpory pro zajištění makroekonomické stability, pomoci při obnovení fiskálního prostoru a zvýšení mezinárodních rezerv, zejména prostřednictvím vícestranných subjektů. Tyto prostředky by měly zahrnovat podpůrné výdaje uvedené v článku 6 vnitřní dohody o 11. ERF. |
| --- | --- |

(9)

Z těchto prostředků by měla být financována opatření na podporu produkce potravin a odolnosti potravinových systémů, humanitární pomoci a makroekonomické podpory pro zajištění makroekonomické stability, pomoci při obnovení fiskálního prostoru a zvýšení mezinárodních rezerv, zejména prostřednictvím vícestranných subjektů. Tyto prostředky by měly zahrnovat podpůrné výdaje uvedené v článku 6 vnitřní dohody o 11. ERF.

| (10) | Podle článku 153 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (4) nebude podíl Spojeného království na těchto prostředcích znovu použit. |
| --- | --- |

(10)

Podle článku 153 Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (4) nebude podíl Spojeného království na těchto prostředcích znovu použit.

| (11) | Ustanovení čl. 14 odst. 3 vnitřní dohody o 11. ERF stanovící, že uvedená dohoda má zůstat v platnosti po dobu nutnou pro úplné provedení všech operací financovaných v rámci dohody o partnerství AKT-EU, se vykládá tak, že zahrnuje stávající výjimečnou mobilizaci prostředků uvolněných z 10. a 11. ERF na financování opatření k řešení krize v oblasti potravinového zabezpečení a hospodářského šoku v zemích AKT v důsledku útočné války Ruska vůči Ukrajině. |
| --- | --- |

(11)

Ustanovení čl. 14 odst. 3 vnitřní dohody o 11. ERF stanovící, že uvedená dohoda má zůstat v platnosti po dobu nutnou pro úplné provedení všech operací financovaných v rámci dohody o partnerství AKT-EU, se vykládá tak, že zahrnuje stávající výjimečnou mobilizaci prostředků uvolněných z 10. a 11. ERF na financování opatření k řešení krize v oblasti potravinového zabezpečení a hospodářského šoku v zemích AKT v důsledku útočné války Ruska vůči Ukrajině.

| (12) | Finanční prostředky by měly být použity v souladu s pravidly a postupy použitelnými pro 11. ERF stanovenými v nařízeních Rady (EU) 2015/322 (5) a (EU) 2018/1877 (6). |
| --- | --- |

(12)

Finanční prostředky by měly být použity v souladu s pravidly a postupy použitelnými pro 11. ERF stanovenými v nařízeních Rady (EU) 2015/322 (5) a (EU) 2018/1877 (6).

| (13) | Opětovně použité finanční prostředky z 10. ERF, jež nebyly dříve přiděleny v souladu s čl. 1 odst. 3 vnitřní dohody o 11. ERF ani uvolněny v souladu s čl. 1 odst. 4 uvedené dohody, mají zůstat zdrojem 10. ERF podle čl. 1 odst. 2 písm. a) vnitřní dohody o 10. ERF. |
| --- | --- |

(13)

Opětovně použité finanční prostředky z 10. ERF, jež nebyly dříve přiděleny v souladu s čl. 1 odst. 3 vnitřní dohody o 11. ERF ani uvolněny v souladu s čl. 1 odst. 4 uvedené dohody, mají zůstat zdrojem 10. ERF podle čl. 1 odst. 2 písm. a) vnitřní dohody o 10. ERF.

| (14) | Opětovně použité prostředky 11. ERF, jež nebyly dříve přiděleny ani zrušeny v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2018/1877, mají zůstat zdrojem 11. ERF podle čl. 1 odst. 2 písm. a) vnitřní dohody o 11. ERF, |
| --- | --- |

(14)

Opětovně použité prostředky 11. ERF, jež nebyly dříve přiděleny ani zrušeny v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2018/1877, mají zůstat zdrojem 11. ERF podle čl. 1 odst. 2 písm. a) vnitřní dohody o 11. ERF,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Částka až do výše 600 000 000 EUR z prostředků uvolněných z projektů v rámci 10. a 11. ERF se výjimečně přiděluje na financování opatření k řešení krize v oblasti potravinového zabezpečení a hospodářského šoku v zemích AKT v důsledku útočné války Ruska vůči Ukrajině.

2.   Z prostředků uvedených v odstavci 1 by měla být financována opatření s cílem poskytnout podporu takto:

| — | až 350 000 000 EUR na produkci potravin a odolnost potravinových systémů, |
| --- | --- |

—

až 350 000 000 EUR na produkci potravin a odolnost potravinových systémů,

| — | až 150 000 000 EUR na humanitární pomoc a |
| --- | --- |

—

až 150 000 000 EUR na humanitární pomoc a

| — | až 100 000 000 EUR na makroekonomickou podporu. |
| --- | --- |

—

až 100 000 000 EUR na makroekonomickou podporu.

3.   Z částky uvedené v odstavci 1 se až 488 000 000 EUR přiděluje z 10. ERF a až 112 000 000 EUR se přiděluje z 11. ERF. Částka v maximální výši 18 000 000 EUR z výše uvedených finančních prostředků se přiděluje na podpůrné výdaje vynaložené Komisí.

4.   Finanční prostředky uvedené v odstavci 1 se použijí na finanční závazky v souladu s pravidly a postupy použitelnými pro 11. ERF stanovenými v nařízeních (EU) 2015/322 a (EU) 2018/1877.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po přijetí.

V Bruselu dne 12. července 2022.

Za Radu

předseda

Z. STANJURA

---

(1)  
  Úř. věst. L 247, 9.9.2006, s. 32.

1

(2)  
  Úř. věst. L 210, 6.8.2013, s. 1.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 ze dne 9. června 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa, mění a zrušuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU a zrušují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1601 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Úř. věst. L 209, 14.6.2021, s. 1).

3

(4)  
  Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 7.

4

(5)  Nařízení Rady (EU) 2015/322 ze dne 2. března 2015 o provádění 11. Evropského rozvojového fondu (Úř. věst. L 58, 3.3.2015, s. 1).

5

(6)  Nařízení Rady (EU) 2018/1877 ze dne 26. listopadu 2018 o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond a o zrušení nařízení (EU) 2015/323 (Úř. věst. L 307, 3.12.2018, s. 1).

6

---

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/150

---

ROZHODNUTÍ POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÍHO VÝBORU (SZBP) 2022/1224

ze dne 13. července 2022

o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022)

POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÍ VÝBOR,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 38 této smlouvy,

s ohledem na společnou akci Rady 2008/851/SZBP ze dne 10. listopadu 2008 o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené společné akce,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada v souladu s čl. 6 odst. 1 společné akce 2008/851/SZBP zmocnila Politický a bezpečnostní výbor k přijímání rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) (dále jen „velitel sil EU“). |
| --- | --- |

(1)

Rada v souladu s čl. 6 odst. 1 společné akce 2008/851/SZBP zmocnila Politický a bezpečnostní výbor k přijímání rozhodnutí o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) (dále jen „velitel sil EU“).

| (2) | Dne 7. července 2022 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2022/217 (2) o jmenování kontradmirála Riccarda MARCHIA velitelem sil EU. |
| --- | --- |

(2)

Dne 7. července 2022 přijal Politický a bezpečnostní výbor rozhodnutí (SZBP) 2022/217 (2) o jmenování kontradmirála Riccarda MARCHIA velitelem sil EU.

| (3) | Dne 2. června 2022 velitel operace EU doporučil jmenovat novým velitelem sil EU od 4. srpna 2022 kapitána (námořnictva) Ruie Miguela Marcela CORREIU. Portugalské orgány oznámily, že kapitán (námořnictva) Rui Miguel Marcelo CORREIA bude po svém jmenování velitelem sil EU povýšen na komodora. |
| --- | --- |

(3)

Dne 2. června 2022 velitel operace EU doporučil jmenovat novým velitelem sil EU od 4. srpna 2022 kapitána (námořnictva) Ruie Miguela Marcela CORREIU. Portugalské orgány oznámily, že kapitán (námořnictva) Rui Miguel Marcelo CORREIA bude po svém jmenování velitelem sil EU povýšen na komodora.

| (4) | Dne 9. června 2022 uvedené doporučení schválil Vojenský výbor EU. |
| --- | --- |

(4)

Dne 9. června 2022 uvedené doporučení schválil Vojenský výbor EU.

| (5) | Rozhodnutí (SZBP) 2022/1179 by proto mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí (SZBP) 2022/1179 by proto mělo být zrušeno,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Komodor Rui Miguel Marcelo CORREIA je od 4. srpna 2022 jmenován velitelem sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta).

Článek 2

Rozhodnutí (SZBP) 2022/1179 se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 4. srpna 2022.

V Bruselu dne 13. července 2022.

Za Politický a bezpečnostní výbor

předsedkyně

D. PRONK

---

(1)  
  Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru (SZBP) 2022/1179 ze dne 7. července 2022 o jmenování velitele sil EU pro vojenskou operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Atalanta) a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2022/217 (ATALANTA/4/2022) (Úř. věst. L 183, 8.7.2022, s. 83).

2

---

Opravy

| 15.7.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 188/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 188/152

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/913 ze dne 30. května 2022, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1793 o dočasném zintenzivnění úředních kontrol a mimořádných opatření upravujících vstup určitého zboží z určitých třetích zemí do Unie, kterým se provádějí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 a (ES) č. 178/2002

(
  Úřední věstník Evropské unie L 158 ze dne 13. června 2022
  )

Strana 13, příloha, příloha I prováděcího nařízení (EU) 2019/1793, tabulka, položka 18 se nahrazuje tímto:

| „18 | Nigeria (NG) | Sesamum seeds
  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (2) | 50“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

„18

Nigeria (NG)

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (2)

50“

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

Strana 18, příloha, příloha II prováděcího nařízení (EU) 2019/1793, tabulka, položka 6 se nahrazuje tímto:

| „6 | Ethiopia (ET) | Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta | 0904 | | Aflatoxins | 50 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices


  (Food – dried spices) | 0910 |
| Sesamum seeds


  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 50“ |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

„6

Ethiopia (ET)

Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta

0904

Aflatoxins

50

Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices

(Food – dried spices)

0910

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (6)

50“

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

Strana 19, příloha, příloha II prováděcího nařízení (EU) 2019/1793, tabulka, položka 10 se nahrazuje tímto:

| „10 | India (IN) | Betel leaves (Piper betle L.)


  (Food) | ex 1404 90 00 | 10 | Salmonella (2) | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peppers of the genus Capsicum (sweet or other than sweet)


  (Food – dried, roasted, crushed or ground) | 0904 21 10 ; | | Aflatoxins | 20 |
| ex 0904 22 00 ; | 11; 19 |
| ex 0904 21 90 ; | 20 |
| ex 2005 99 10 ; | 10; 90 |
| ex 2005 99 80 | 94 |
| Groundnuts (peanuts),
  in shell | 1202 41 00 | | | |
| | | Groundnuts (peanuts), shelled | 1202 42 00 | | | |
| | | Peanut butter | 2008 11 10 | | | |
| | | Groundnuts (peanuts), otherwise prepared or preserved, including mixtures | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 ; | | Aflatoxins | 50 |
| | | ex 2008 19 12 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 19 ; | 50 | | |
| | | ex 2008 19 92 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 95 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 99 | 50 | | |
| | Oilcake and other solid residues, whether or not ground or in the form of pellets, resulting from the extraction of groundnut oil | 2305 00 00 | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | Groundnut flours and meals | ex 1208 90 00 | 20 | | |
| | Groundnuts paste
  (Food and feed) | ex 2007 10 10 | 80 | | |
| ex 2007 10 99 | 50 |
| ex 2007 99 39 | 07; 08 |
| | Peppers of the genus Capsicum (other than sweet)


  (Food – fresh, chilled or frozen) | ex 0709 60 99 ; | 20 | Pesticide residues (4) (5) | 20 |
| ex 0710 80 59 | 20 |
| | Sesamum seeds


  (Food and feed) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 20 |
| ex 2008 19 19 | 40 | -
  Pesticide residues (11) | 50 |
| ex 2008 19 99 | 40 |
| | Locust beans (carob) | 1212 92 00 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Locust beans seeds, not decorticated, crushed or ground | 1212 99 41 | |
| | Mucilages and thickeners, whether or not modified, derived from locust beans or locust bean seeds


  (Food and feed) | 1302 32 10 | |
| | Guar gum


  (Food and feed) | ex 1302 32 90 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| Pentachlorophenol and dioxins (3) | 5 |
| Mixtures of food additives containing locust bean gum or guar gum


  (Food) | ex 2106 90 92
  ex 2106 90 98
  ex 3824 99 93
  ex 3824 99 96 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta | 0904 | | | |
| | Vanilla | 0905 | | | |
| | Cinnamon and cinnamon-tree flowers | 0906 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Cloves (whole fruit, cloves and stems) | 0907 | | | |
| | Nutmeg, mace and cardamoms | 0908 | | | |
| | | Seeds of anise, badian, fennel, coriander, cumin or caraway; juniper berries | 0909 | | | |
| | | Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices


  (Food – dried spices) | 0910 | | | |
| | | Sauces and preparations thereof; mixed condiments and mixed seasonings; mustard flours and meals and prepared mustard


  (Food) | 2103 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | | Calcium carbonate


  (Food and feed) | ex 2106 90 92/98
  ex 2530 90 00
  ex 2836 50 00 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Food supplements containing botanicals


  (Food) | ex 1302
  ex 2106 | | Pesticide residues (11) | 20“ |

„10

India (IN)

Betel leaves (Piper betle L.)

(Food)

ex 1404 90 00

10

Salmonella (2)

10

Peppers of the genus Capsicum (sweet or other than sweet)

(Food – dried, roasted, crushed or ground)

0904 21 10 ;

Aflatoxins

20

ex 0904 22 00 ;

11; 19

ex 0904 21 90 ;

20

ex 2005 99 10 ;

10; 90

ex 2005 99 80

94

Groundnuts (peanuts),

in shell

1202 41 00

Groundnuts (peanuts), shelled

1202 42 00

Peanut butter

2008 11 10

Groundnuts (peanuts), otherwise prepared or preserved, including mixtures

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

Aflatoxins

50

ex 2008 19 12 ;

40

ex 2008 19 19 ;

50

ex 2008 19 92 ;

40

ex 2008 19 95 ;

40

ex 2008 19 99

50

Oilcake and other solid residues, whether or not ground or in the form of pellets, resulting from the extraction of groundnut oil

2305 00 00

Groundnut flours and meals

ex 1208 90 00

20

Groundnuts paste

(Food and feed)

ex 2007 10 10

80

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

Peppers of the genus Capsicum (other than sweet)

(Food – fresh, chilled or frozen)

ex 0709 60 99 ;

20

Pesticide residues (4) (5)

20

ex 0710 80 59

20

Sesamum seeds

(Food and feed)

1207 40 90

Salmonella (6)

20

ex 2008 19 19

40

-

Pesticide residues (11)

50

ex 2008 19 99

40

Locust beans (carob)

1212 92 00

Pesticide residues (11)

20

Locust beans seeds, not decorticated, crushed or ground

1212 99 41

Mucilages and thickeners, whether or not modified, derived from locust beans or locust bean seeds

(Food and feed)

1302 32 10

Guar gum

(Food and feed)

ex 1302 32 90

Pesticide residues (11)

20

Pentachlorophenol and dioxins (3)

5

Mixtures of food additives containing locust bean gum or guar gum

(Food)

ex 2106 90 92

ex 2106 90 98

ex 3824 99 93

ex 3824 99 96

Pesticide residues (11)

20

Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta

0904

Vanilla

0905

Cinnamon and cinnamon-tree flowers

0906

Pesticide residues (11)

20

Cloves (whole fruit, cloves and stems)

0907

Nutmeg, mace and cardamoms

0908

Seeds of anise, badian, fennel, coriander, cumin or caraway; juniper berries

0909

Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices

(Food – dried spices)

0910

Sauces and preparations thereof; mixed condiments and mixed seasonings; mustard flours and meals and prepared mustard

(Food)

2103

Pesticide residues (11)

20

Calcium carbonate

(Food and feed)

ex 2106 90 92/98

ex 2530 90 00

ex 2836 50 00

Pesticide residues (11)

20

Food supplements containing botanicals

(Food)

ex 1302

ex 2106

Pesticide residues (11)

20“

Strana 22, příloha, příloha II prováděcího nařízení (EU) 2019/1793, tabulka, položka 13 se nahrazuje tímto:

| „13 | Sri Lanka (LK) | Peppers of the genus Capsicum

  (sweet or other than sweet)


  (Food – dried, roasted, crushed or ground) | 0904 21 10 ; | | Aflatoxins | 50“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0904 21 90 ; | 20 |
| ex 0904 22 00 ; | 11; 19 |
| ex 2005 99 10 ; | 10; 90 |
| ex 2005 99 80 | 94 |

„13

Sri Lanka (LK)

Peppers of the genus Capsicum

(sweet or other than sweet)

(Food – dried, roasted, crushed or ground)

0904 21 10 ;

Aflatoxins

50“

ex 0904 21 90 ;

20

ex 0904 22 00 ;

11; 19

ex 2005 99 10 ;

10; 90

ex 2005 99 80

94

Strana 25, příloha, příloha II prováděcího nařízení (EU) 2019/1793, tabulka, položka 19 se nahrazuje tímto:

| „19 | Uganda (UG) | Sesamum seeds


  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 20“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

„19

Uganda (UG)

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (6)

20“

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

---