# Uradni list L 217/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 217 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6522. avgust 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 217

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6522. avgust 2022

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1412 z dne 19. avgusta 2022 o dovoljenju za eterično olje ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1413 z dne 19. avgusta 2022 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (
  1
  ) | 6 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2022/1414 z dne 4. decembra 2020 o shemi pomoči SA.21259 (2018/C) (ex 2018/NN), ki jo je izvajala Portugalska v okviru ureditve Zona Franca da Madeira (ZFM) – Režim III
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 8550)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/1415 z dne 18. avgusta 2022 o delni odobritvi spremenjenih pravil o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo) v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5783) | 88 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1412 z dne 19. avgusta 2022 o dovoljenju za eterično olje ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  )

Cananga odorata

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1413 z dne 19. avgusta 2022 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (
  1
  )

1

6

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2022/1414 z dne 4. decembra 2020 o shemi pomoči SA.21259 (2018/C) (ex 2018/NN), ki jo je izvajala Portugalska v okviru ureditve Zona Franca da Madeira (ZFM) – Režim III
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 8550)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 8550)

1

49

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/1415 z dne 18. avgusta 2022 o delni odobritvi spremenjenih pravil o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo) v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5783)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5783)

88

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 22.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1412

z dne 19. avgusta 2022

o dovoljenju za eterično olje ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson kot krmni dodatek za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10(2) navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), ponovno ocenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10(2) navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), ponovno ocenijo.

| (2) | Olje ylang ylang je bilo v skladu z Direktivo 70/524/EGS odobreno brez časovne omejitve kot krmni dodatek za vse živalske vrste. Dodatek je bil posledično vnesen v register krmnih dodatkov kot obstoječ proizvod v skladu s členom 10(1)(b) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Olje ylang ylang je bilo v skladu z Direktivo 70/524/EGS odobreno brez časovne omejitve kot krmni dodatek za vse živalske vrste. Dodatek je bil posledično vnesen v register krmnih dodatkov kot obstoječ proizvod v skladu s členom 10(1)(b) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno eteričnega olja ylang ylang iz cvetov Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson kot krmnega dodatka za vse živalske vrste. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno eteričnega olja ylang ylang iz cvetov Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson kot krmnega dodatka za vse živalske vrste.

| (4) | Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „aromatične snovi“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „aromatične snovi“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Vložnik je zahteval, da se dodatek dovoli tudi za uporabo v vodi za pitje. Vendar Uredba (ES) št. 1831/2003 za aromatične snovi ne dopušča dovoljenja za uporabo v vodi za pitje. Zato uporaba eteričnega olja ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson v vodi za pitje ne bi smela biti dovoljena. |
| --- | --- |

(5)

Vložnik je zahteval, da se dodatek dovoli tudi za uporabo v vodi za pitje. Vendar Uredba (ES) št. 1831/2003 za aromatične snovi ne dopušča dovoljenja za uporabo v vodi za pitje. Zato uporaba eteričnega olja ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson v vodi za pitje ne bi smela biti dovoljena.

| (6) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 27. januarja 2022 (3) ugotovila, da eterično olje ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in potrošnikov ali na okolje. Agencija je tudi ugotovila, da bi bilo treba eterično olje ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson šteti za dražilno za kožo in oči ter za povzročitelja preobčutljivosti kože in dihal. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. |
| --- | --- |

(6)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 27. januarja 2022 (3) ugotovila, da eterično olje ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in potrošnikov ali na okolje. Agencija je tudi ugotovila, da bi bilo treba eterično olje ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson šteti za dražilno za kožo in oči ter za povzročitelja preobčutljivosti kože in dihal. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka.

| (7) | Agencija je tudi ugotovila, da dodatno dokazovanje učinkovitosti ni potrebno, ker je eterično olje ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson na splošno priznano kot aroma za živila, njegova funkcija v krmi pa bi bila v bistvu enaka tisti v živilih. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je tudi ugotovila, da dodatno dokazovanje učinkovitosti ni potrebno, ker je eterično olje ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson na splošno priznano kot aroma za živila, njegova funkcija v krmi pa bi bila v bistvu enaka tisti v živilih. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (8) | Ocena eteričnega olja ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo te snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Ocena eteričnega olja ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo te snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (9) | Za boljši nadzor bi bilo treba določiti nekatere omejitve in pogoje. Na oznaki dodatkov bi bilo treba zlasti navesti priporočeno vsebnost. Kadar je taka vsebnost presežena, bi bilo treba na oznaki premiksov navesti nekatere informacije. |
| --- | --- |

(9)

Za boljši nadzor bi bilo treba določiti nekatere omejitve in pogoje. Na oznaki dodatkov bi bilo treba zlasti navesti priporočeno vsebnost. Kadar je taka vsebnost presežena, bi bilo treba na oznaki premiksov navesti nekatere informacije.

| (10) | Dejstvo, da uporaba eteričnega olja ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson kot arome v vodi za pitje ni dovoljena, ne izključuje njegove uporabe v krmnih mešanicah, ki se dajejo prek vode. |
| --- | --- |

(10)

Dejstvo, da uporaba eteričnega olja ylang ylang iz Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson kot arome v vodi za pitje ni dovoljena, ne izključuje njegove uporabe v krmnih mešanicah, ki se dajejo prek vode.

| (11) | Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi se morali takoj začeti uporabljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja za zadevno snov, je primerno omogočiti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, nastalih zaradi izdaje dovoljenja. |
| --- | --- |

(11)

Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi se morali takoj začeti uporabljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja za zadevno snov, je primerno omogočiti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, nastalih zaradi izdaje dovoljenja.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Dovoljenje

Snov iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „aromatične snovi“, se dovoli kot krmni dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Prehodni ukrepi

1.   Snov iz Priloge in premiksi, ki vsebujejo navedeno snov, proizvedeni in označeni pred 11. marcem 2023 po pravilih, ki se uporabljajo pred 11. septembrom 2022, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

2.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snov iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 11. septembrom 2023 po pravilih, ki se uporabljajo pred 11. septembrom 2022, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali za proizvodnjo živil.

3.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snov iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 11. septembrom 2023 po pravilih, ki se uporabljajo pred 11. septembrom 2022, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali, ki niso namenjene za proizvodnjo živil.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. avgusta 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Direktiva Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi. (UL L 270, 14.12.1970, str. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal 2022;20(2):7159.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg dodatka/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| Kategorija: senzorični dodatki.


  Funkcionalna skupina: aromatične snovi |
| 2b103-eo | eterično olje ylang ylang | Sestava dodatka

  eterično olje ylang ylang, pridobljeno iz cvetov Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson
  v tekoči obliki
  estragol ≤ 0,008 %

  Lastnosti aktivne snovi

  eterično olje ylang, pridobljeno s parno destilacijo iz cvetov Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson, kot ga je opredelil Svet Evrope (1).
  germakra-1(10), 4(14),5-trien 9,5–28 %
  α-farnezen: 3–21 %
  linalol: 2–19 %
  benzil acetat 0,5–14 %
  benzil benzoat 4,2–10 %
  β-kariofilen: 4–17 %
  št. CAS: 8006-81-3
  št. EINECS: 281-092-1
  št. FEMA: 3199
  št. CoE: 103

  Analizna metoda
   (2)

  Za določanje β-kariofilena (fitokemijskega označevalca) v krmnem dodatku (eterično olje ylang ylang):






  — | plinska kromatografija v povezavi s plamenskim ionizacijskim določanjem (GC-FID) (na podlagi standarda ISO 3063). |

Identifikacijska številka dodatka

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg dodatka/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage

Kategorija: senzorični dodatki.

Funkcionalna skupina: aromatične snovi

2b103-eo

eterično olje ylang ylang

Sestava dodatka

eterično olje ylang ylang, pridobljeno iz cvetov Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson

v tekoči obliki

estragol ≤ 0,008 %

Lastnosti aktivne snovi

eterično olje ylang, pridobljeno s parno destilacijo iz cvetov Cananga odorata (Lam) Hook f. & Thomson, kot ga je opredelil Svet Evrope (1).

germakra-1(10), 4(14),5-trien 9,5–28 %

α-farnezen: 3–21 %

linalol: 2–19 %

benzil acetat 0,5–14 %

benzil benzoat 4,2–10 %

β-kariofilen: 4–17 %

št. CAS: 8006-81-3

št. EINECS: 281-092-1

št. FEMA: 3199

št. CoE: 103

Analizna metoda
   (2)

Za določanje β-kariofilena (fitokemijskega označevalca) v krmnem dodatku (eterično olje ylang ylang):

—

plinska kromatografija v povezavi s plamenskim ionizacijskim določanjem (GC-FID) (na podlagi standarda ISO 3063).

vse živalske vrste, razen mačk

–

–

–

| 1. | Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa.

| 2. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |
| --- | --- |

2.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 3. | Mešanica z drugimi dodatki, ki vsebujejo estragol, ni dovoljena. |
| --- | --- |

3.

Mešanica z drugimi dodatki, ki vsebujejo estragol, ni dovoljena.

| 4. | Na oznaki dodatka se navede naslednje:
  „Najvišja priporočena vsebnost aktivne snovi na kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage:






  — | piščanci za pitanje in manj pomembne vrste perutnine za pitanje 1 mg; |
| --- | --- | --- |

4.

Na oznaki dodatka se navede naslednje:

„Najvišja priporočena vsebnost aktivne snovi na kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage:

—

piščanci za pitanje in manj pomembne vrste perutnine za pitanje 1 mg;

| — | kokoši nesnice in druge manj pomembne vrste perutnine za nesnice in razplod, purani za pitanje in kunci: 1,5 mg; |
| --- | --- |

—

kokoši nesnice in druge manj pomembne vrste perutnine za nesnice in razplod, purani za pitanje in kunci: 1,5 mg;

| — | pujski vseh vrst Suidae: 2 mg; |
| --- | --- |

—

pujski vseh vrst Suidae: 2 mg;

| — | vse Suidae za pitanje: 2,5 mg; |
| --- | --- |

—

vse Suidae za pitanje: 2,5 mg;

| — | svinje in molzni prežvekovalci: 3 mg; |
| --- | --- |

—

svinje in molzni prežvekovalci: 3 mg;

| — | prežvekovalci za pitanje in konji: 4,5 mg; |
| --- | --- |

—

prežvekovalci za pitanje in konji: 4,5 mg;

| — | teleta (mlečni nadomestek), psi, ribe in okrasne ribe: 5 mg; |
| --- | --- |

—

teleta (mlečni nadomestek), psi, ribe in okrasne ribe: 5 mg;

| — | druge vrste, razen mačk: 1 mg.“ |
| --- | --- |

—

druge vrste, razen mačk: 1 mg.“

| 5. | Na oznaki premiksa se navedejo funkcionalna skupina, identifikacijska številka in ime krmnega dodatka ter dodana količina aktivne snovi, kadar bi raven uporabe na oznaki premiksa povzročila preseganje ravni iz točke 4. |
| --- | --- |

5.

Na oznaki premiksa se navedejo funkcionalna skupina, identifikacijska številka in ime krmnega dodatka ter dodana količina aktivne snovi, kadar bi raven uporabe na oznaki premiksa povzročila preseganje ravni iz točke 4.

| 6. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za kožo, oči in dihala. |
| --- | --- |

6.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za kožo, oči in dihala.

11. september 2032

mačke

–

–

1

---

(1)  Naravni viri aromatičnih snovi – poročilo št. 2 (2007).

(2)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

| 22.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1413

z dne 19. avgusta 2022

o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 71(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države.

| (2) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa posebne ukrepe za obvladovanje afriške prašičje kuge, ki jih začasno uporabljajo države članice iz Priloge I k Uredbi (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) na območjih z omejitvami I, II in III iz navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 (2) je bila sprejeta v okviru Uredbe (EU) 2016/429 in določa posebne ukrepe za obvladovanje afriške prašičje kuge, ki jih začasno uporabljajo države članice iz Priloge I k Uredbi (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice) na območjih z omejitvami I, II in III iz navedene priloge.

| (3) | Območja z omejitvami I, II in III iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 temeljijo na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji. Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1366 (3), in sicer po spremembi epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo v Litvi, na Poljskem in Slovaškem. |
| --- | --- |

(3)

Območja z omejitvami I, II in III iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 temeljijo na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji. Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1366 (3), in sicer po spremembi epidemioloških razmer v zvezi z navedeno boleznijo v Litvi, na Poljskem in Slovaškem.

| (4) | Vse spremembe območij z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 bi morale temeljiti na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo na območjih, ki jih je prizadela navedena bolezen, in splošnih epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v zadevni državi članici, ravni tveganja za nadaljnje širjenje navedene bolezni, znanstveno utemeljenih načelih in merilih za geografsko opredelitev območij zaradi afriške prašičje kuge ter smernicah Unije, dogovorjenih z državami članicami v Stalnem odboru za rastline, živali, hrano in krmo, ki so javno dostopne na spletnem mestu Komisije (4). Take spremembe bi morale upoštevati tudi mednarodne standarde, kot je Kodeks za zdravje kopenskih živali (5) Svetovne organizacije za zdravje živali, in utemeljitve za določitev območij, ki jih predložijo pristojni organi zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(4)

Vse spremembe območij z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 bi morale temeljiti na epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo na območjih, ki jih je prizadela navedena bolezen, in splošnih epidemioloških razmerah v zvezi z afriško prašičjo kugo v zadevni državi članici, ravni tveganja za nadaljnje širjenje navedene bolezni, znanstveno utemeljenih načelih in merilih za geografsko opredelitev območij zaradi afriške prašičje kuge ter smernicah Unije, dogovorjenih z državami članicami v Stalnem odboru za rastline, živali, hrano in krmo, ki so javno dostopne na spletnem mestu Komisije (4). Take spremembe bi morale upoštevati tudi mednarodne standarde, kot je Kodeks za zdravje kopenskih živali (5) Svetovne organizacije za zdravje živali, in utemeljitve za določitev območij, ki jih predložijo pristojni organi zadevnih držav članic.

| (5) | Prišlo je do novih izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Nemčiji in Italiji ter izbruhov pri gojenih prašičih v Latviji. |
| --- | --- |

(5)

Prišlo je do novih izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Nemčiji in Italiji ter izbruhov pri gojenih prašičih v Latviji.

| (6) | Avgusta 2022 je bilo ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v zvezni deželi Brandenburg v Nemčiji na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahaja v neposredni bližini območja, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I. Navedeni novi izbruhi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I v navedeni prilogi in je v neposredni bližini območja v Nemčiji, ki je navedeno kot območje z omejitvami II in so ga prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami I navesti kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje območja z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da bi se upoštevali navedeni nedavni izbruhi. |
| --- | --- |

(6)

Avgusta 2022 je bilo ugotovljenih več izbruhov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v zvezni deželi Brandenburg v Nemčiji na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahaja v neposredni bližini območja, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I. Navedeni novi izbruhi afriške prašičje kuge pri divjih prašičih pomenijo povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I v navedeni prilogi in je v neposredni bližini območja v Nemčiji, ki je navedeno kot območje z omejitvami II in so ga prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami I navesti kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje območja z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da bi se upoštevali navedeni nedavni izbruhi.

| (7) | Avgusta 2022 je bil ugotovljen tudi en izbruh afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v deželi Piemont v Italiji na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahaja v neposredni bližini območja, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I. Navedeni novi izbruh afriške prašičje kuge pri divjem prašiču pomeni povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I v navedeni prilogi in je v neposredni bližini območja v Italiji, ki je navedeno kot območje z omejitvami II in so ga prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami I navesti kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje območja z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da bi se upoštevali navedeni nedavni izbruhi. |
| --- | --- |

(7)

Avgusta 2022 je bil ugotovljen tudi en izbruh afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v deželi Piemont v Italiji na območju, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 in se nahaja v neposredni bližini območja, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I. Navedeni novi izbruh afriške prašičje kuge pri divjem prašiču pomeni povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba to območje, ki je trenutno navedeno kot območje z omejitvami I v navedeni prilogi in je v neposredni bližini območja v Italiji, ki je navedeno kot območje z omejitvami II in so ga prizadeli navedeni nedavni izbruhi afriške prašičje kuge, zdaj namesto kot območje z omejitvami I navesti kot območje z omejitvami II v navedeni prilogi, sedanje meje območja z omejitvami I pa je prav tako treba ponovno opredeliti, da bi se upoštevali navedeni nedavni izbruhi.

| (8) | Nenazadnje sta bila avgusta 2022 ugotovljena dva izbruha afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v okrožjih Balvi in Rēzekne v Latviji na območjih, ki sta trenutno navedeni kot območji z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Navedena nova izbruha afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomenita povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba ti območji v Latviji, ki sta trenutno navedeni kot območji z omejitvami II v navedeni prilogi, zdaj namesto kot območji z omejitvami II navesti kot območji z omejitvami III v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

(8)

Nenazadnje sta bila avgusta 2022 ugotovljena dva izbruha afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v okrožjih Balvi in Rēzekne v Latviji na območjih, ki sta trenutno navedeni kot območji z omejitvami II v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Navedena nova izbruha afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih pomenita povišanje stopnje tveganja, ki bi ga bilo treba upoštevati v navedeni prilogi. Zato bi bilo treba ti območji v Latviji, ki sta trenutno navedeni kot območji z omejitvami II v navedeni prilogi, zdaj namesto kot območji z omejitvami II navesti kot območji z omejitvami III v navedeni prilogi.

| (9) | Po navedenih izbruhih afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Nemčiji in Italiji ter pri gojenih prašičih v Latviji ter ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji je bila določitev območij v navedenih državah članicah ponovno ocenjena in posodobljena. Poleg tega so bili ponovno ocenjeni in posodobljeni tudi obstoječi ukrepi za obvladovanje tveganja. Te spremembe bi bilo treba upoštevati v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(9)

Po navedenih izbruhih afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Nemčiji in Italiji ter pri gojenih prašičih v Latviji ter ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji je bila določitev območij v navedenih državah članicah ponovno ocenjena in posodobljena. Poleg tega so bili ponovno ocenjeni in posodobljeni tudi obstoječi ukrepi za obvladovanje tveganja. Te spremembe bi bilo treba upoštevati v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605.

| (10) | Da bi se upoštevale nedavne spremembe epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji in proaktivno obvladovala tveganja, povezana s širjenjem navedene bolezni, bi bilo treba v Nemčiji, Italiji in Latviji razmejiti dovolj velika nova območja z omejitvami ter jih ustrezno navesti kot območja z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Ker so razmere v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji zelo dinamične, so se pri razmejitvi navedenih novih območij z omejitvami upoštevale razmere na okoliških območjih. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se upoštevale nedavne spremembe epidemioloških razmer v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji in proaktivno obvladovala tveganja, povezana s širjenjem navedene bolezni, bi bilo treba v Nemčiji, Italiji in Latviji razmejiti dovolj velika nova območja z omejitvami ter jih ustrezno navesti kot območja z omejitvami I, II in III v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605. Ker so razmere v zvezi z afriško prašičjo kugo v Uniji zelo dinamične, so se pri razmejitvi navedenih novih območij z omejitvami upoštevale razmere na okoliških območjih.

| (11) | Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da spremembe Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 iz te izvedbene uredbe začnejo veljati čim prej. |
| --- | --- |

(11)

Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da spremembe Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 iz te izvedbene uredbe začnejo veljati čim prej.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. avgusta 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/605 z dne 7. aprila 2021 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (UL L 129, 15.4.2021, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1366 z dne 4. avgusta 2022 o spremembi Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje afriške prašičje kuge (UL L 205, 5.8.2022, str. 234).

3

(4)  Delovni dokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 „Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation“ (Načela in merila za geografsko opredelitev regionalizacije afriške prašičje kuge); https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en.

4

(5)  Kodeks za zdravje kopenskih živali OIE, 29. izdaja, 2021. Zvezka I in II ISBN 978-92-95115-40-8; https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/.

5

---

PRILOGA

Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/605 se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA I

OBMOČJA Z OMEJITVAMI

DEL I

1.   Nemčija

Naslednja območja z omejitvami I v Nemčiji:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Gemeinde Nordwestuckermark mit den Gemarkungen Zernikow, Holzendorf, Rittgarten, Falkenhagen, Schapow, Schönermark (NWU), Wilhelmshof, Naugarten, Horst, Gollmitz, Klein-Sperrenwalde und Kröchlendorff, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nordwestuckermark mit den Gemarkungen Zernikow, Holzendorf, Rittgarten, Falkenhagen, Schapow, Schönermark (NWU), Wilhelmshof, Naugarten, Horst, Gollmitz, Klein-Sperrenwalde und Kröchlendorff,

| — | Gemeinde Boitzenburger-Land mit den Gemarkungen Berkholz, Wichmannsdorf, Kuhz und Haßleben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boitzenburger-Land mit den Gemarkungen Berkholz, Wichmannsdorf, Kuhz und Haßleben,

| — | Gemeinde Mittenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mittenwalde,

| — | Gemeinde Gerswalde mit den Gemarkungen Gerswalde, Buchholz, Pinnow (GE), Kaakstedt und Fergitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerswalde mit den Gemarkungen Gerswalde, Buchholz, Pinnow (GE), Kaakstedt und Fergitz

| — | Gemeinde Flieth-Steglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Flieth-Steglitz,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Wilmersdorf und Schmiedeberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Wilmersdorf und Schmiedeberg,

| — | Gemeinde Oberuckersee mit der Gemarkung Grünheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberuckersee mit der Gemarkung Grünheide,

| — | Gemeinde Gramzow mit der Gemarkung Gramzow östlich der der K7315, Gemarkungen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gramzow mit der Gemarkung Gramzow östlich der der K7315, Gemarkungen

| — | Meichow, Neumeichow, Polßen |
| --- | --- |

—

Meichow, Neumeichow, Polßen

| — | Gemeinde Randowtal mit den Gemarkungen Wollin, Schmölln, Schwaneberg, Grenz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Randowtal mit den Gemarkungen Wollin, Schmölln, Schwaneberg, Grenz

| — | Gemeinde Brüssow mit den Gemarkungen Battin, Grünberg und Trampe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brüssow mit den Gemarkungen Battin, Grünberg und Trampe,

| — | Gemeinde Carmzow-Wallmow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Carmzow-Wallmow.

| — | Gemeinde Grünow mit der Gemarkung Grenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünow mit der Gemarkung Grenz,

| — | Gemeinde Schenkenberg mit der Gemarkung Kleptow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schenkenberg mit der Gemarkung Kleptow,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Göritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göritz,

| — | Gemeinde Prenzlau mit den Gemarkungen Dedelow, Schönwerder und Dauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prenzlau mit den Gemarkungen Dedelow, Schönwerder und Dauer,

| — | Gemeinde Uckerland mit der Gemarkung Bandelow südlich der Straße von Bandelow zum Bandlowsee und der Gemarkung Jagow südlich der Straße vom Bandlowsee zur K7341, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uckerland mit der Gemarkung Bandelow südlich der Straße von Bandelow zum Bandlowsee und der Gemarkung Jagow südlich der Straße vom Bandlowsee zur K7341,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Klein Buckow westlich der B79, Radeweise, Radewiese, Stradow, Straußdorf, Wolkenberg und der Gemarkung Spremberg westlich der Tagebaurandstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen, Klein Buckow westlich der B79, Radeweise, Radewiese, Stradow, Straußdorf, Wolkenberg und der Gemarkung Spremberg westlich der Tagebaurandstraße,

| — | Gemeinde Drebkau mit den Gemarkungen Jehserig und Kausche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drebkau mit den Gemarkungen Jehserig und Kausche,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Groß Oßnig, Groß Döbbern und Klein Döbbern westlich der B 97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Groß Oßnig, Groß Döbbern und Klein Döbbern westlich der B 97,

| — | Gemeinde Drebkau mit der Gemarkung Schorbus östlich der L521, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drebkau mit der Gemarkung Schorbus östlich der L521,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow und Hähnchen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow und Hähnchen,

| — | Gemeinde Welzow mit der Gemarkung Welzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow mit der Gemarkung Welzow,

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus außer der Gemarkung Kahren, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus außer der Gemarkung Kahren,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Neupetershain, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Neupetershain,

| — | Gemeinde Lauchhammer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lauchhammer,

| — | Gemeinde Schwarzheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzheide,

| — | Gemeinde Schipkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schipkau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg, Reppist, Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg, Reppist, Hosena, Großkoschen, Kleinkoschen und Sedlitz,

| — | die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen, |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen,

| — | Gemeinde Neu-Seeland mit den Gemarkungen Lieske, Bahnsdorf und Lindchen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland mit den Gemarkungen Lieske, Bahnsdorf und Lindchen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Dörrwalde und Allmosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Dörrwalde und Allmosen,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder,

| — | Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow,

| — | Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen






  — | Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen

—

Gemeinde Arnsdorf, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Cunewalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cunewalde,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Doberschau-Gaußig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Doberschau-Gaußig,

| — | Gemeinde Göda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großharthau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Großpostwitz/O.L., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großpostwitz/O.L.,

| — | Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch, sofern nicht bereits der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Neukirch/Lausitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch/Lausitz,

| — | Gemeinde Obergurig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obergurig,

| — | Gemeinde Schmölln-Putzkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmölln-Putzkau,

| — | Gemeinde Sohland a. d. Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sohland a. d. Spree,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischhofswerda, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeberg, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Schirgiswalde-Kirschau,

| — | Gemeinde Stadt Wilthen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilthen,

| — | Gemeinde Steinigtwolmsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinigtwolmsdorf,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen außer Ortsteil Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Mittelsachsen:






  — | Gemeinde Reinsberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Mittelsachsen:

—

Gemeinde Reinsberg,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun südlich der Autobahn A11,

| — | Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrense südlich der Autobahn A11,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow,

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf,

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz,

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven,

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin,

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf,

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin,

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor,

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch,

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin,

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow,

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise),
  Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise),

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau,

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel,

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16,

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow,

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow,

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug,

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch,

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz,

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder.

2.   Estonija

Naslednja območja z omejitvami I v Estoniji:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grčija

Naslednja območja z omejitvami I v Grčiji:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami I v Latviji:

| — | Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Litva

Naslednja območja z omejitvami I v Litvi:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gižų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Pajevonio,Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos.. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gižų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Pajevonio,Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos..

6.   Madžarska

Naslednja območja z omejitvami I na Madžarskem:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami I na Poljskem:

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat jasielski, |
| --- | --- |

—

powiat jasielski,

| — | powiat strzyżowski, |
| --- | --- |

—

powiat strzyżowski,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II i II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | gminy Brzostek, Jodłowa, Pilzno, miasto Dębica, część gminy Czarna położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzostek, Jodłowa, Pilzno, miasto Dębica, część gminy Czarna położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, Stopnica, Tuczępy, Busko Zdrój w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, Stopnica, Tuczępy, Busko Zdrój w powiecie buskim,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat brzeziński, |
| --- | --- |

—

powiat brzeziński,

| — | powiat łaski, |
| --- | --- |

—

powiat łaski,

| — | powiat miejski Łódź, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łódź,

| — | powat łódzki wschodni, |
| --- | --- |

—

powat łódzki wschodni,

| — | powiat pabianicki, |
| --- | --- |

—

powiat pabianicki,

| — | powiat wieruszowski, |
| --- | --- |

—

powiat wieruszowski,

| — | gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów Łódzki, Stryków, miasto Zgierz w powiecie zgierskim,

| — | gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bełchatów z miastem Bełchatów, Drużbice, Kluki, Rusiec, Szczerców, Zelów w powiecie bełchatowskim,

| — | powiat wieluński, |
| --- | --- |

—

powiat wieluński,

| — | powiat sieradzki, |
| --- | --- |

—

powiat sieradzki,

| — | powiat zduńskowolski, |
| --- | --- |

—

powiat zduńskowolski,

| — | gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Czarnocin, Grabica, Moszczenica, Ręczno, Sulejów, Wola Krzysztoporska, Wolbórz w powiecie piotrkowskim,

| — | powiat miejski Piotrków Trybunalski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Piotrków Trybunalski,

| — | gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Masłowice, Przedbórz, Wielgomłyny i Żytno w powiecie radomszczańskim,

w województwie śląskim:

| — | gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Koniecpol w powiecie częstochowskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | miasto Świeradów - Zdrój w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

miasto Świeradów - Zdrój w powiecie lubańskim,

| — | gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gmina Mirsk w powiecie lwóweckim, |
| --- | --- |

—

gmina Mirsk w powiecie lwóweckim,

| — | gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica w powiecie karkonoskim,

| — | część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366,

| — | gminy Bolków, Męcinka, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolków, Męcinka, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

| — | gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim,

| — | gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim,

| — | gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim,

| — | gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gmina Czempiń w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czempiń w powiecie kościańskim,

| — | gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | powiat kaliski, |
| --- | --- |

—

powiat kaliski,

| — | powiat turecki, |
| --- | --- |

—

powiat turecki,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, Rychwał w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, Rychwał w powiecie konińskim,

| — | powiat kępiński, |
| --- | --- |

—

powiat kępiński,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

w województwie opolskim:

| — | gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodkóww powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodkóww powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Kołbaskowo, Police w powiecie polickim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | powiat tarnowski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnowski,

| — | powiat miejski Tarnów, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami I na Slovaškem:

| — | in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská,

| — | in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov,

| — | the whole district of Ružomberok, |
| --- | --- |

—

the whole district of Ružomberok,

| — | in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
| --- | --- |

—

in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce,

| — | in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
| --- | --- |

—

in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly,

| — | in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
| --- | --- |

—

in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá,

| — | in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
| --- | --- |

—

in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec,

| — | in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre, |
| --- | --- |

—

in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II.

9.   Italija

Naslednja območja z omejitvami I v Italiji:

Piedmont Region:

| — | in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano, |
| --- | --- |

—

in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Ponti, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Castelletto D'erro, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Spigno Monferrato, Castelspina, Denice, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Montechiaro D'acqui, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Lesine, San Giorgio Scarampi, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Mombaldone, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Lesine, San Giorgio Scarampi,

| — | in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto, |
| --- | --- |

—

in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata; |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata;

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Mioglia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

Emilia-Romagna Region:

| — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- |

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

Lombardia Region:

| — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima, |
| --- | --- |

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima,

Lazio Region:

| — | in the province of Rome,
  North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara;
  West: the municipality of Fiumicino;
  South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio;
  East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova. |
| --- | --- |

—

in the province of Rome,

North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara;

West: the municipality of Fiumicino;

South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio;

East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova.

DEL II

1.   Bolgarija

Naslednja območja z omejitvami II v Bolgariji:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Nemčija

Naslednja območja z omejitvami II v Nemčiji:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Lieskau, Bühlow, Groß Buckow, Jessen, Pulsberg, Roitz, Terpe und der Gemarkung Spremberg östlich der Tagebaurandstraße und der Gemarkung Klein Buckow östlich der B 97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg mit den Gemarkungen Groß Luja, Sellessen, Türkendorf, Graustein, Waldesdorf, Hornow, Schönheide, Lieskau, Bühlow, Groß Buckow, Jessen, Pulsberg, Roitz, Terpe und der Gemarkung Spremberg östlich der Tagebaurandstraße und der Gemarkung Klein Buckow östlich der B 97,

| — | Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow mit den Gemarkungen Proschim und Haidemühl,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen, Haasow, Kathlow, Koppatz, Frauendorf, Neuhausen und den Gemarkungen Groß Döbern, Klein Döbern und Groß Oßnig östlich der B 97, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree mit den Gemarkungen Kahsel, Bagenz, Drieschnitz, Gablenz, Laubsdorf, Komptendorf und Sergen und der Gemarkung Roggosen, Haasow, Kathlow, Koppatz, Frauendorf, Neuhausen und den Gemarkungen Groß Döbern, Klein Döbern und Groß Oßnig östlich der B 97,

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus mit der Gemarkung Kahren, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus mit der Gemarkung Kahren,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und B2 bis Gartenstraße,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkung Peickwitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkung Peickwitz,

| — | Gemeinde Hohenbocka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Gemeinde Guteborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn

| — | Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen:






  — | Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Bautzen:

—

Gemeinde Arnsdorf nördlich der B6,

| — | Gemeinde Burkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burkau,

| — | Gemeinde Crostwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Crostwitz,

| — | Gemeinde Demitz-Thumitz nördlich der S111, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Demitz-Thumitz nördlich der S111,

| — | Gemeinde Elsterheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Elsterheide,

| — | Gemeinde Frankenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frankenthal,

| — | Gemeinde Göda nördlich der S111, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Göda nördlich der S111,

| — | Gemeinde Großdubrau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großdubrau,

| — | Gemeinde Großharthau nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großharthau nördlich der B6,

| — | Gemeinde Großnaundorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großnaundorf,

| — | Gemeinde Haselbachtal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Haselbachtal,

| — | Gemeinde Hochkirch nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hochkirch nördlich der B6,

| — | Gemeinde Königswartha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Königswartha,

| — | Gemeinde Kubschütz nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kubschütz nördlich der B6,

| — | Gemeinde Laußnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Laußnitz,

| — | Gemeinde Lichtenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lichtenberg,

| — | Gemeinde Lohsa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohsa,

| — | Gemeinde Malschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Malschwitz,

| — | Gemeinde Nebelschütz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nebelschütz,

| — | Gemeinde Neukirch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirch,

| — | Gemeinde Neschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neschwitz,

| — | Gemeinde Ohorn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ohorn,

| — | Gemeinde Oßling, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oßling,

| — | Gemeinde Ottendorf-Okrilla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ottendorf-Okrilla,

| — | Gemeinde Panschwitz-Kuckau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Panschwitz-Kuckau,

| — | Gemeinde Puschwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Puschwitz,

| — | Gemeinde Räckelwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Räckelwitz,

| — | Gemeinde Radibor, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Radibor,

| — | Gemeinde Ralbitz-Rosenthal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ralbitz-Rosenthal,

| — | Gemeinde Rammenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rammenau,

| — | Gemeinde Schwepnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwepnitz,

| — | Gemeinde Spreetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreetal,

| — | Gemeinde Stadt Bautzen nördlich der S111 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bautzen nördlich der S111 bis Abzweig S 156 und nördlich des Verlaufs S 156 bis Abzweig B6 und nördlich des Verlaufs der B 6 bis zur östlichen Gemeindegrenze,

| — | Gemeinde Stadt Bernsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bernsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 nördlich der S111, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Bischofswerda nördlich der B6 nördlich der S111,

| — | Gemeinde Stadt Elstra, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Elstra,

| — | Gemeinde Stadt Großröhrsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großröhrsdorf,

| — | Gemeinde Stadt Hoyerswerda, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hoyerswerda,

| — | Gemeinde Stadt Kamenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Kamenz,

| — | Gemeinde Stadt Königsbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Königsbrück,

| — | Gemeinde Stadt Lauta, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lauta,

| — | Gemeinde Stadt Pulsnitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pulsnitz,

| — | Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeberg nördlich der B6,

| — | Gemeinde Stadt Weißenberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Weißenberg,

| — | Gemeinde Stadt Wittichenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wittichenau,

| — | Gemeinde Steina, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steina,

| — | Gemeinde Wachau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wachau,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der S177, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der S177,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101,

| — | Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Priestewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz,

| — | Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla,

| — | Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow,

| — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf,

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

3.   Estonija

Naslednja območja z omejitvami II v Estoniji:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami II v Latviji:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes, novada Alsviķu, Annas, Ilzenes, Jaunalūksnes, Jaunlaicenes, Kalncempju, Liepnas, Malienas, Mālupes, Mārkalnes, Pededzes, Veclaicenes, Zeltiņu, Ziemera pagasts, Jaunannas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no Pededzes upes, Alūksnes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Alūksnes, novada Alsviķu, Annas, Ilzenes, Jaunalūksnes, Jaunlaicenes, Kalncempju, Liepnas, Malienas, Mālupes, Mārkalnes, Pededzes, Veclaicenes, Zeltiņu, Ziemera pagasts, Jaunannas pagasta daļa uz ziemeļrietumiem no Pededzes upes, Alūksnes pilsēta,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu, novada Baltinavas, Bērzpils, Briežuciema, Krišjāņu, Kupravas, Lazdukalna, Lazdulejas, Medņevas, Rugāju, Susāju, Šķilbēnu, Tilžas, Vectilžas, Vecumu, Žīguru, Viļakas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Balvu, novada Baltinavas, Bērzpils, Briežuciema, Krišjāņu, Kupravas, Lazdukalna, Lazdulejas, Medņevas, Rugāju, Susāju, Šķilbēnu, Tilžas, Vectilžas, Vecumu, Žīguru, Viļakas pilsēta,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes, novada Beļavas, Daukstu, Druvienas, Galgauskas, Jaungulbenes, Lejasciema, Lizuma, Līgo, Rankas, Stāmerienas, Stradu, Tirzas pagasts, Litenes pagasta daļa uz rietumiem no Pededzes upes, Gulbenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Gulbenes, novada Beļavas, Daukstu, Druvienas, Galgauskas, Jaungulbenes, Lejasciema, Lizuma, Līgo, Rankas, Stāmerienas, Stradu, Tirzas pagasts, Litenes pagasta daļa uz rietumiem no Pededzes upes, Gulbenes pilsēta,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, V1295, V1272, Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa uz ziemeļaustrumiem no Skrundas, Cieceres upes un Ventas upes, Ēdoles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, V1295, V1272, Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa uz ziemeļaustrumiem no Skrundas, Cieceres upes un Ventas upes, Ēdoles pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P120, Kuldīgas pilsēta,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu, novada Aglonas, Aizkalnes, Pelēču, Preiļu, Riebiņu, Rožkalnu, Saunas, Sīļukalna, Stabulnieku, Upmalas, Vārkavas pagasts, Galēnu pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V740, V595, Rušonas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V742, Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu, novada Aglonas, Aizkalnes, Pelēču, Preiļu, Riebiņu, Rožkalnu, Saunas, Sīļukalna, Stabulnieku, Upmalas, Vārkavas pagasts, Galēnu pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V740, V595, Rušonas pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V742, Preiļu pilsēta,

| — | Rēzeknes, novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dekšāres, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Mākoņkalna, Nagļu, Nautrēnu, Ozolaines, Ozolmuižas, Pušas, Rikavas, Sakstagala, Sokolku, Stoļerovas, Stružānu, Vērēmu, Viļānu pagasts, Lūznavas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa A13 līdz apdzīvotai vietai Vertukšne, uz austrumiem no Vertukšnes ezera, Maltas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa Vertukšne – Rozentova un uz austrumiem no autoceļa P56, P57, V569, Feimaņu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V577, V742, Viļānu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes, novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dekšāres, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Mākoņkalna, Nagļu, Nautrēnu, Ozolaines, Ozolmuižas, Pušas, Rikavas, Sakstagala, Sokolku, Stoļerovas, Stružānu, Vērēmu, Viļānu pagasts, Lūznavas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa A13 līdz apdzīvotai vietai Vertukšne, uz austrumiem no Vertukšnes ezera, Maltas pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa Vertukšne – Rozentova un uz austrumiem no autoceļa P56, P57, V569, Feimaņu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V577, V742, Viļānu pilsēta,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novada Ances, Popes, Puzes, Tārgales, Vārves, Užavas, Usmas, Jūrkalnes pagasts, Ugāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1347, uz austrumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Popes, Puzes, Tārgales, Vārves, Užavas, Usmas, Jūrkalnes pagasts, Ugāles pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1347, uz austrumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei, Piltenes pilsēta,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Litva

Naslednja območja z omejitvami II v Litvi:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus Audiejiškės k., Aukštosios Išdagos k., Bagotosios k., Bartininkų k., Berštupio k., Beržnavienės k., Būdviečio II k., Geruliškės k., Girnupių k., Karklinių k., Kriauniškės k., Kučiškės k., Skindeliškės k., Stainiškės k., Stepkiškės k., Šakmušio k., Šiaudadūšės k., Šliurpkiškės k., Plutiškių seniūnija. |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus Audiejiškės k., Aukštosios Išdagos k., Bagotosios k., Bartininkų k., Berštupio k., Beržnavienės k., Būdviečio II k., Geruliškės k., Girnupių k., Karklinių k., Kriauniškės k., Kučiškės k., Skindeliškės k., Stainiškės k., Stepkiškės k., Šakmušio k., Šiaudadūšės k., Šliurpkiškės k., Plutiškių seniūnija.

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė:, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Plokščių, Slavikų seniūnijos; Sudargo seniūnijos dalis, išskyrus Pervazninkų kaimą; Šakių seniūnijos dalis, išskyrus Juniškių, Bedalių, Zajošių, Kriaučėnų, Liukų, Gotlybiškių, Ritinių kaimus; seniūnija, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė:, Kriūkų, Kudirkos Naumiesčio, Lekėčių, Lukšių, Plokščių, Slavikų seniūnijos; Sudargo seniūnijos dalis, išskyrus Pervazninkų kaimą; Šakių seniūnijos dalis, išskyrus Juniškių, Bedalių, Zajošių, Kriaučėnų, Liukų, Gotlybiškių, Ritinių kaimus; seniūnija,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Madžarska

Naslednja območja z omejitvami II na Madžarskem:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami II na Poljskem:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | powiat gołdapski, |
| --- | --- |

—

powiat gołdapski,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | powiat olecki, |
| --- | --- |

—

powiat olecki,

| — | powiat giżycki, |
| --- | --- |

—

powiat giżycki,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | powiat węgorzewski, |
| --- | --- |

—

powiat węgorzewski,

| — | powiat olsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat olsztyński,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Iłowo – Osada, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Płośnica położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Lidzbark położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Iłowo – Osada, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Płośnica położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Lidzbark położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce w powiecie janowskim,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Aleksandrów, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dołhobyczów, Mircze, Trzeszczany, Uchanie i Werbkowice w powiecie hrubieszowskim,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu kraśnickiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamów, Grabowiec, Komarów – Osada, Krasnobród, Łabunie, Miączyn, Nielisz, Sitno, Skierbieszów, Stary Zamość, Zamość w powiecie zamojskim,

w województwie podkarpackim:

| — | część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu stalowowolskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cieszanów, Horyniec - Zdrój, Narol, Stary Dzików, Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Pawłosiów i Wiązownice w powiecie jarosławskim,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Ostrów nie wymieniona w części III załącznika I w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim,

| — | gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Wymiarki i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sulęcińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu międzyrzeckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu świebodzińskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim,

| — | gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim,

| — | gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim,

| — | gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

| — | część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | gmina Niechlów w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Niechlów w powiecie górowskim,

| — | gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gmina Gryfów Śląski, Lubomierz, Lwówek Śląski, Wleń w powiecie lwóweckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gryfów Śląski, Lubomierz, Lwówek Śląski, Wleń w powiecie lwóweckim,

| — | gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim,

| — | powiat miejski Wałbrzych, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wałbrzych,

| — | gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu międzychodzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowotomyskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gminy |
| --- | --- |

—

gminy

| — | część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gmina Pępowo w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pępowo w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

w województwie opolskim:

| — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim.

8.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami II na Slovaškem:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
| --- | --- |

—

in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota except municipalities included in zone III,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár,

| — | the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
| --- | --- |

—

in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora,

| — | the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | the whole district of Liptovsky Mikuláš. |
| --- | --- |

—

the whole district of Liptovsky Mikuláš.

9.   Italija

Naslednja območja z omejitvami II v Italiji:

Piedmont Region:

| — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d'Acqui, Castelletto d'Erro, Ponti, Denice, |
| --- | --- |

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d'Acqui, Castelletto d'Erro, Ponti, Denice,

| — | in the province of Asti, the municipality of Mombaldone, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipality of Mombaldone,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia; |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia;

| — | in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello,

DEL III

1.   Bolgarija

Naslednja območja z omejitvami III v Bolgariji:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Nemčija

Naslednja območja z omejitvami III v Nemčiji:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Schenkenberg mit den Gemarkungen Wittenhof, Schenkenberg, Baumgarten und Ludwigsburg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Schenkenberg mit den Gemarkungen Wittenhof, Schenkenberg, Baumgarten und Ludwigsburg,

| — | Gemeinde Randowtal mit den Gemarkungen Eickstedt und Ziemkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Randowtal mit den Gemarkungen Eickstedt und Ziemkendorf,

| — | Gemeinde Grünow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünow,

| — | Gemeinde Uckerfelde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uckerfelde,

| — | Gemeinde Gramzow westlich der K7315, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gramzow westlich der K7315,

| — | Gemeinde Oberuckersee mit den Gemarkungen Melzow, Warnitz, Blankenburg, Seehausen, Potzlow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberuckersee mit den Gemarkungen Melzow, Warnitz, Blankenburg, Seehausen, Potzlow

| — | Gemeinde Nordwestuckermark mit den Gemarkungen Zollchow, Röpersdorf, Louisenthal, Sternhagen, Schmachtenhagen, Lindenhagen, Beenz (NWU), Groß-Sperrenwalde und Thiesort-Mühle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nordwestuckermark mit den Gemarkungen Zollchow, Röpersdorf, Louisenthal, Sternhagen, Schmachtenhagen, Lindenhagen, Beenz (NWU), Groß-Sperrenwalde und Thiesort-Mühle,

| — | Gemeinde Prenzlau mit den Gemarkungen Blindow, Ellingen, Klinkow, Basedow, Güstow, Seelübbe und die Gemarkung Prenzlau. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prenzlau mit den Gemarkungen Blindow, Ellingen, Klinkow, Basedow, Güstow, Seelübbe und die Gemarkung Prenzlau.

3.   Italija

Naslednja območja z omejitvami III v Italiji:

| — | Sardinia Region: the whole territory |
| --- | --- |

—

Sardinia Region: the whole territory

| — | Lazio Region: the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit “ASL RM1”. |
| --- | --- |

—

Lazio Region: the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit “ASL RM1”.

4.   Latvija

Naslednja območja z omejitvami III v Latviji:

| — | Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, V1295, V1272, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļu uz ziemeļaustrumiem no Skrundas, Cieceres upes un Ventas upes), Skrundas pilsēta, Ēdoles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, V1295, V1272, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļu uz ziemeļaustrumiem no Skrundas, Cieceres upes un Ventas upes), Skrundas pilsēta, Ēdoles pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, V1271, V1288, P119, Īvandes pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P119, Rumbas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa P120,

| — | Ventspils novada Zlēku pagasts, Ugāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1347, uz rietumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Zlēku pagasts, Ugāles pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1347, uz rietumiem no autoceļa P123, Ziru pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V1269, P108, Piltenes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1310, V1309, autoceļa līdz Ventas upei,

| — | Alūksnes novada Jaunannas pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no Pededzes upes, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novada Jaunannas pagasta daļa uz dienvidaustrumiem no Pededzes upes,

| — | Balvu novada Kubulu, Vīksnas, Bērzkalnes, Balvu pagasts, Balvu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Kubulu, Vīksnas, Bērzkalnes, Balvu pagasts, Balvu pilsēta,

| — | Gulbenes novada Litenes pagasta daļa uz austrumiem no Pededzes upes, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Litenes pagasta daļa uz austrumiem no Pededzes upes,

| — | Preiļu novada Silajāņu pagasts, Galēnu pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V740, V595, Rušonas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V742, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Silajāņu pagasts, Galēnu pagasta daļa uz austrumiem no autoceļa V740, V595, Rušonas pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V742,

| — | Rēzeknes novada Silmalas pagasts, Lūznavas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa A13 līdz apdzīvotai vietai Vertukšne, uz rietumiem no Vertukšnes ezera, Maltas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa Vertukšne – Rozentova un uz rietumiem no autoceļa P56, P57, V569, Feimaņu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V577, V742. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Silmalas pagasts, Lūznavas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa A13 līdz apdzīvotai vietai Vertukšne, uz rietumiem no Vertukšnes ezera, Maltas pagasta daļa uz rietumiem no autoceļa Vertukšne – Rozentova un uz rietumiem no autoceļa P56, P57, V569, Feimaņu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V577, V742.

5.   Litva

Naslednja območja z omejitvami III v Litvi:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Kidulių ir Gelgaudiškio seniūnijos; Šakių seniūnija: Juniškių, Bedalių, Zajošių, Kriaučėnų, Liukų, Gotlybiškių, Ritinių kaimai; Sudargo seniūnija: Pervazninkų kaimas, Barzdų, Griškabūdžio, Žvirgždaičių, Sintautų seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Kidulių ir Gelgaudiškio seniūnijos; Šakių seniūnija: Juniškių, Bedalių, Zajošių, Kriaučėnų, Liukų, Gotlybiškių, Ritinių kaimai; Sudargo seniūnija: Pervazninkų kaimas, Barzdų, Griškabūdžio, Žvirgždaičių, Sintautų seniūnijos.

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų seniūnijos ir Kazlų Rūdos seniūnija: Audiejiškės k., Aukštosios Išdagos k., Bagotosios k., Bartininkų k., Berštupio k., Beržnavienės k., Būdviečio II k., Geruliškės k., Girnupių k., Karklinių k., Kriauniškės k., Kučiškės k., Skindeliškės k., Stainiškės k., Stepkiškės k., Šakmušio k., Šiaudadūšės k., Šliurpkiškės k., |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų seniūnijos ir Kazlų Rūdos seniūnija: Audiejiškės k., Aukštosios Išdagos k., Bagotosios k., Bartininkų k., Berštupio k., Beržnavienės k., Būdviečio II k., Geruliškės k., Girnupių k., Karklinių k., Kriauniškės k., Kučiškės k., Skindeliškės k., Stainiškės k., Stepkiškės k., Šakmušio k., Šiaudadūšės k., Šliurpkiškės k.,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Pilviškių, Klausučių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Pilviškių, Klausučių seniūnijos.

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija.

6.   Poljska

Naslednja območja z omejitvami III na Poljskem:

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

w województwie lubelskim:

| — | gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radecznica, Sułów, Szczebrzeszyn, Zwierzyniec w powiecie zamojskim,

| — | gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Goraj, Frampol, Tereszpol i Turobin w powiecie biłgorajskim,

| — | gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Horodło, Hrubieszów z miastem Hrubieszów w powiecie hrubieszowskim,

| — | gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzwola, Chrzanów i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| — | gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gościeradów i Trzydnik Duży w powiecie kraśnickim,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

| — | gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Radomyśl nad Sanem i Zaklików w powiecie stalowowolskim,

| — | część gminy Ostrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Ostrów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 986, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 986 biegnącą od tego skrzyżowania do miejscowości Osieka i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Osieka- Blizna w powiecie ropczycko – sędziszowskim,

| — | część gminy Czarna położona na północ wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim |
| --- | --- |

—

część gminy Czarna położona na północ wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim

| — | gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| — | gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małomice, Niegosławice, Szprotawa, Żagań w powiecie żagańskim,

| — | gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Sulęcin w powiecie sulęcińskim,

| — | gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bledzew, Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| — | część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie świebodzińskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie świebodzińskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | gminy Gostyń, Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gostyń, Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kuślin, Lwówek, Miedzichowo, Nowy Tomyśl w powiecie nowotomyskim,

| — | gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Chrzypsko Wielkie, Kwilcz w powiecie międzychodzkim,

| — | , |
| --- | --- |

—

,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Ceradz Kościelny – Grzebienisko – Wierzeja – Wilkowo, biegnącą do skrzyżowania z autostradą A2, część gminy Kaźmierz położona zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna, część gminy Ostroróg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 184 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 116 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 116 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 184 do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna biegnącą od południowej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 184 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogęn r 184 biegnącą od przecięcia z rzeką Sarna do północnej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Ceradz Kościelny – Grzebienisko – Wierzeja – Wilkowo, biegnącą do skrzyżowania z autostradą A2, część gminy Kaźmierz położona zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna, część gminy Ostroróg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 184 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 116 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 116 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 184 do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna biegnącą od południowej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 184 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogęn r 184 biegnącą od przecięcia z rzeką Sarna do północnej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim |
| --- | --- |

—

część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim

| — | gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim |
| --- | --- |

—

część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim

| — | gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| — | gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim,

| — | gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim,

| — | część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Gnojno, Pacanów w powiecie buskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gnojno, Pacanów w powiecie buskim,

| — | gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Chmielnik, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chmielnik, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim,

| — | gmina Kije w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kije w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim.

7.   Romunija

Naslednja območja z omejitvami III v Romuniji:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

8.   Slovaška

Naslednja območja z omejitvami III na Slovaškem:

| — | The whole district of Trebišov’, |
| --- | --- |

—

The whole district of Trebišov’,

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petríkovce, Oborín, Veľké Raškovce, Beša, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany,

| — | In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka, |
| --- | --- |

—

In the district of Rimavská Sobota: Jesenské, Gortva, Hodejov, Hodejovec, Širkovce, Šimonovce, Drňa, Hostice, Gemerské Dechtáre, Jestice, Dubovec, Rimavské Janovce, Rimavská Sobota, Belín, Pavlovce, Sútor, Bottovo, Dúžava, Mojín, Konrádovce, Čierny Potok, Blhovce, Gemerček, Hajnáčka,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
| --- | --- |

—

In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce,

| — | In the district of Svidník: Pstruša, |
| --- | --- |

—

In the district of Svidník: Pstruša,

| — | In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
| --- | --- |

—

In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec,

| — | In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica,

| — | The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II.

---

SKLEPI

| 22.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/49

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/1414

z dne 4. decembra 2020

o shemi pomoči SA.21259 (2018/C) (ex 2018/NN), ki jo je izvajala Portugalska v okviru ureditve Zona Franca da Madeira (ZFM) – Režim III

(notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 8550)

(Besedilo v portugalskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 108(2), prvi pododstavek, Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1), točka (a), Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je z dopisom z dne 12. marca 2015 v okviru dejavnosti spremljanja v letu 2015 (v nadaljnjem besedilu: spremljanje iz leta 2015) (2) Portugalsko zaprosila za informacije, da bi preučila, ali je shema Zona Franca da Madeira (v nadaljnjem besedilu: shema ZFM ali Režim III), ki jo je Komisija odobrila kot združljivo regionalno pomoč, spoštovala veljavne predpise in zlasti sklepa Komisije z dne 27. junija 2007 (3) (v nadaljnjem besedilu: sklep Komisije iz leta 2007), ki se uporablja od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013, ter z dne 2. julija 2013 (4) (v nadaljnjem besedilu: sklep Komisije iz leta 2013), ki se uporablja od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013. Komisija je naprej zaprosila za informacije o pravnem okviru sheme (5), nato pa preučila njeno izvajanje na podlagi vzorca 26 upravičencev, ki so v okviru sheme ZFM prejeli pomoč v letih 2012 in 2013. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z dopisom z dne 12. marca 2015 v okviru dejavnosti spremljanja v letu 2015 (v nadaljnjem besedilu: spremljanje iz leta 2015) (2) Portugalsko zaprosila za informacije, da bi preučila, ali je shema Zona Franca da Madeira (v nadaljnjem besedilu: shema ZFM ali Režim III), ki jo je Komisija odobrila kot združljivo regionalno pomoč, spoštovala veljavne predpise in zlasti sklepa Komisije z dne 27. junija 2007 (3) (v nadaljnjem besedilu: sklep Komisije iz leta 2007), ki se uporablja od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013, ter z dne 2. julija 2013 (4) (v nadaljnjem besedilu: sklep Komisije iz leta 2013), ki se uporablja od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013. Komisija je naprej zaprosila za informacije o pravnem okviru sheme (5), nato pa preučila njeno izvajanje na podlagi vzorca 26 upravičencev, ki so v okviru sheme ZFM prejeli pomoč v letih 2012 in 2013.

2

3

4

5

| (2) | Portugalska je informacije predložila 4. maja 2015. Službe Komisije so 5. junija zahtevale dodatne informacije, Portugalska pa je odgovorila 6. julija. Komisija je 1. oktobra 2015 poslala še eno zahtevo za informacije, na katero je Portugalska odgovorila 29. oktobra. Službe Komisije so 29. februarja 2016 zahtevale dodatne informacije, Portugalska pa je odgovorila 1., 8. in 12. aprila 2016. Na podlagi zahtev služb Komisije za dodatne informacije z dne 29. marca in 11. avgusta 2017 je Portugalska predložila informacije 2. maja oziroma 11. septembra 2017. Komisija je po konferenčnem klicu s portugalskimi organi, ki je potekal 26. oktobra 2017, Portugalski 27. oktobra posredovala še eno zahtevo za informacije, na katero je Portugalska odgovorila 21. in 22. novembra 2017. Po sestanku med Komisijo in portugalskimi organi 4. decembra 2017 je Portugalska zaprosila za podaljšanje roka za predložitev manjkajočih informacij do konca decembra 2017. Službe Komisije so 7. decembra 2017 Portugalski poslale vprašanja, na katere Portugalska do takrat še ni odgovorila. Portugalska je informacije predložila 2. februarja 2018. Na zahtevo Portugalske je 27. marca 2018 potekal še en sestanek med Komisijo in portugalskimi organi. |
| --- | --- |

(2)

Portugalska je informacije predložila 4. maja 2015. Službe Komisije so 5. junija zahtevale dodatne informacije, Portugalska pa je odgovorila 6. julija. Komisija je 1. oktobra 2015 poslala še eno zahtevo za informacije, na katero je Portugalska odgovorila 29. oktobra. Službe Komisije so 29. februarja 2016 zahtevale dodatne informacije, Portugalska pa je odgovorila 1., 8. in 12. aprila 2016. Na podlagi zahtev služb Komisije za dodatne informacije z dne 29. marca in 11. avgusta 2017 je Portugalska predložila informacije 2. maja oziroma 11. septembra 2017. Komisija je po konferenčnem klicu s portugalskimi organi, ki je potekal 26. oktobra 2017, Portugalski 27. oktobra posredovala še eno zahtevo za informacije, na katero je Portugalska odgovorila 21. in 22. novembra 2017. Po sestanku med Komisijo in portugalskimi organi 4. decembra 2017 je Portugalska zaprosila za podaljšanje roka za predložitev manjkajočih informacij do konca decembra 2017. Službe Komisije so 7. decembra 2017 Portugalski poslale vprašanja, na katere Portugalska do takrat še ni odgovorila. Portugalska je informacije predložila 2. februarja 2018. Na zahtevo Portugalske je 27. marca 2018 potekal še en sestanek med Komisijo in portugalskimi organi.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 6. julija 2018 Portugalsko obvestila, da bo v zvezi s shemo ZFM začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (6). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 6. julija 2018 Portugalsko obvestila, da bo v zvezi s shemo ZFM začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (6).

6

| (4) | Portugalski organi so v dopisu z dne 30. julija 2018 opozorili, da celotno besedilo sklepa o začetku postopka po njihovem mnenju predstavlja zaupne informacije, in Komisijo pozvali, naj tega sklepa ne objavi v celoti, pač pa le njegov kratek povzetek, katerega besedilo so predlagali. |
| --- | --- |

(4)

Portugalski organi so v dopisu z dne 30. julija 2018 opozorili, da celotno besedilo sklepa o začetku postopka po njihovem mnenju predstavlja zaupne informacije, in Komisijo pozvali, naj tega sklepa ne objavi v celoti, pač pa le njegov kratek povzetek, katerega besedilo so predlagali.

| (5) | Portugalska je v dopisu z dne 11. septembra 2018 predložila seznam vseh podjetij, ki so bila v obdobju 2007–2014 vključena v shemo ZFM, in seznam 25 največjih upravičencev do pomoči v obdobju 2007–2011 in letu 2014 v skladu z zahtevama iz odstavka 64, točki 1 in 2, sklepa o začetku postopka. Portugalska je ponovno zaprosila za podaljšanje roka za predložitev manjkajočih informacij, in sicer do konca septembra 2018. Portugalska je 26. septembra 2018 predložila pripombe v zvezi z začetkom postopka v skladu s členom 108(2) PDEU in v zvezi z informacijami, zahtevanimi v odstavku 64, točke 3 do 7, sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(5)

Portugalska je v dopisu z dne 11. septembra 2018 predložila seznam vseh podjetij, ki so bila v obdobju 2007–2014 vključena v shemo ZFM, in seznam 25 največjih upravičencev do pomoči v obdobju 2007–2011 in letu 2014 v skladu z zahtevama iz odstavka 64, točki 1 in 2, sklepa o začetku postopka. Portugalska je ponovno zaprosila za podaljšanje roka za predložitev manjkajočih informacij, in sicer do konca septembra 2018. Portugalska je 26. septembra 2018 predložila pripombe v zvezi z začetkom postopka v skladu s členom 108(2) PDEU in v zvezi z informacijami, zahtevanimi v odstavku 64, točke 3 do 7, sklepa o začetku postopka.

| (6) | Komisija je po obsežnih razpravah s Portugalsko o vprašanjih zaupnosti v zvezi s sklepom o začetku postopka, glede katerih dogovor ni bil dosežen, z dopisom z dne 11. februarja 2019 (7) Portugalsko obvestila, da se je odločila zavrniti zahtevo glede zaupnosti, ki so jo predložili portugalski organi, in objaviti sklep, kot je bil sprejet 6. julija 2018. Portugalska se zoper sklep ni pritožila na sodiščih Unije in je v dopisu z dne 5. marca 2019 navedla, da se z njegovo objavo strinja. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po obsežnih razpravah s Portugalsko o vprašanjih zaupnosti v zvezi s sklepom o začetku postopka, glede katerih dogovor ni bil dosežen, z dopisom z dne 11. februarja 2019 (7) Portugalsko obvestila, da se je odločila zavrniti zahtevo glede zaupnosti, ki so jo predložili portugalski organi, in objaviti sklep, kot je bil sprejet 6. julija 2018. Portugalska se zoper sklep ni pritožila na sodiščih Unije in je v dopisu z dne 5. marca 2019 navedla, da se z njegovo objavo strinja.

7

| (7) | Sklep o začetku postopka je bil 15. marca 2019 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (8). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede zadevne sheme pomoči. |
| --- | --- |

(7)

Sklep o začetku postopka je bil 15. marca 2019 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (8). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede zadevne sheme pomoči.

Uradnem listu Evropske unije

8

| (8) | Na zahtevo Portugalske je med Komisijo in portugalskimi organi 10. aprila 2019 potekal še en sestanek. Na sestanku je bila Portugalska pozvana k predložitvi manjkajočih informacij, zahtevanih v odstavku 64 sklepa o začetku postopka. Po tem sestanku je Portugalska z dopisom z dne 24. aprila 2019 predložila podatke o davčnih kontrolah, ki so jih nacionalni davčni organi opravili pri upravičencih v okviru sheme ZFM. Poleg tega je Portugalska za isto obdobje predložila podatke o razlikah, ugotovljenih v davčnih napovedih podjetij, vključenih v shemo ZFM, in dodatne podatke o popravkih davka, ki jih morajo plačati davčni zavezanci, vključeni v shemo. |
| --- | --- |

(8)

Na zahtevo Portugalske je med Komisijo in portugalskimi organi 10. aprila 2019 potekal še en sestanek. Na sestanku je bila Portugalska pozvana k predložitvi manjkajočih informacij, zahtevanih v odstavku 64 sklepa o začetku postopka. Po tem sestanku je Portugalska z dopisom z dne 24. aprila 2019 predložila podatke o davčnih kontrolah, ki so jih nacionalni davčni organi opravili pri upravičencih v okviru sheme ZFM. Poleg tega je Portugalska za isto obdobje predložila podatke o razlikah, ugotovljenih v davčnih napovedih podjetij, vključenih v shemo ZFM, in dodatne podatke o popravkih davka, ki jih morajo plačati davčni zavezanci, vključeni v shemo.

| (9) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Z dopisoma z dne 23. maja in 12. junija 2019 jih je posredovala Portugalski, ki je imela možnost, da nanje odgovori. Pripombe Portugalske je prejela z dopisom z dne 26. junija 2019. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Z dopisoma z dne 23. maja in 12. junija 2019 jih je posredovala Portugalski, ki je imela možnost, da nanje odgovori. Pripombe Portugalske je prejela z dopisom z dne 26. junija 2019.

2.   PODROBEN OPIS SHEME POMOČI

PODROBEN OPIS SHEME POMOČI

2.1   Shema ZFM na podlagi sklepa Komisije iz leta 2007

Shema ZFM na podlagi sklepa Komisije iz leta 2007

| (10) | Po uradnem obvestilu, ki ga je predložila Portugalska, je Komisija leta 2007 odobrila shemo ZFM (9) za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 na podlagi smernic o regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (10) (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni pomoči iz leta 2007). Podjetja, ki so bila v okviru sheme registrirana in odobrena pred 31. decembrom 2013 (11), so bila do 31. decembra 2020 upravičena do znižanja davka od dohodkov pravnih oseb oziroma oprostitve drugih davkov, kot je navedeno v uvodni izjavi 12 tega sklepa. |
| --- | --- |

(10)

Po uradnem obvestilu, ki ga je predložila Portugalska, je Komisija leta 2007 odobrila shemo ZFM (9) za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 na podlagi smernic o regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (10) (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni pomoči iz leta 2007). Podjetja, ki so bila v okviru sheme registrirana in odobrena pred 31. decembrom 2013 (11), so bila do 31. decembra 2020 upravičena do znižanja davka od dohodkov pravnih oseb oziroma oprostitve drugih davkov, kot je navedeno v uvodni izjavi 12 tega sklepa.

9

10

11

| (11) | Komisija je shemo ZFM odobrila kot združljivo pomoč za tekoče poslovanje, katere namen sta spodbujanje regionalnega razvoja in diverzifikacija gospodarske strukture na Madeiri. Ker je avtonomna regija Madeira najbolj oddaljena regija, opredeljena v členu 299(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES) (zdaj člen 349 PDEU), je v skladu s členom 87(3), točka (a), Pogodbe ES (zdaj člen 107(3), točka (a), PDEU) upravičena do regionalne pomoči za tekoče poslovanje. Namen regionalne pomoči za tekoče poslovanje je nadomestiti dodatne stroške izvajanja gospodarske dejavnosti podjetij v tej regiji, ki izhajajo iz strukturnih pomanjkljivosti najbolj oddaljenih regij (12). |
| --- | --- |

(11)

Komisija je shemo ZFM odobrila kot združljivo pomoč za tekoče poslovanje, katere namen sta spodbujanje regionalnega razvoja in diverzifikacija gospodarske strukture na Madeiri. Ker je avtonomna regija Madeira najbolj oddaljena regija, opredeljena v členu 299(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES) (zdaj člen 349 PDEU), je v skladu s členom 87(3), točka (a), Pogodbe ES (zdaj člen 107(3), točka (a), PDEU) upravičena do regionalne pomoči za tekoče poslovanje. Namen regionalne pomoči za tekoče poslovanje je nadomestiti dodatne stroške izvajanja gospodarske dejavnosti podjetij v tej regiji, ki izhajajo iz strukturnih pomanjkljivosti najbolj oddaljenih regij (12).

12

| (12) | Shema ZFM, kot jo je odobrila Komisija leta 2007, je odobrila pomoč v obliki znižanja davka od dohodkov pravnih oseb (13) na dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri (14), oprostitve plačila občinskih in lokalnih davkov, pa tudi oprostitve davka na prenos nepremičnin za ustanovitev podjetja v okviru sheme ZFM (15), in sicer do najvišjih zneskov pomoči na osnovi najvišjih zgornjih mej davčne osnove, ki se uporabljajo za letno davčno osnovo upravičencev. Te zgornje meje so bile določene na podlagi števila delovnih mest, ki bi jih imel upravičenec vsako poslovno leto, kot sledi:







  Število ustvarjenih ali ohranjenih delovnih mest na leto | Največje zgornje meje davčne osnove v EUR | Najvišji znesek pomoči v EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 –2 | 2 000 000 | 420 000 |
| 3 –5 | 2 600 000 | 546 000 |
| 6 –30 | 16 000 000 | 3 360 000 |
| 31 –50 | 26 000 000 | 5 460 000 |
| 51 –100 | 40 000 000 | 8 400 000 |
| > 100 | 150 000 000 | 31 500 000 |

(12)

Shema ZFM, kot jo je odobrila Komisija leta 2007, je odobrila pomoč v obliki znižanja davka od dohodkov pravnih oseb (13) na dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri (14), oprostitve plačila občinskih in lokalnih davkov, pa tudi oprostitve davka na prenos nepremičnin za ustanovitev podjetja v okviru sheme ZFM (15), in sicer do najvišjih zneskov pomoči na osnovi najvišjih zgornjih mej davčne osnove, ki se uporabljajo za letno davčno osnovo upravičencev. Te zgornje meje so bile določene na podlagi števila delovnih mest, ki bi jih imel upravičenec vsako poslovno leto, kot sledi:

13

14

15

Število ustvarjenih ali ohranjenih delovnih mest na leto

Največje zgornje meje davčne osnove v EUR

Najvišji znesek pomoči v EUR

1 –2

2 000 000

420 000

3 –5

2 600 000

546 000

6 –30

16 000 000

3 360 000

31 –50

26 000 000

5 460 000

51 –100

40 000 000

8 400 000

> 100

150 000 000

31 500 000

| (13) | Pod nekaterimi pogoji (16) so lahko podjetja, registrirana v industrijski prosti coni v okviru sheme ZFM, upravičena do dodatnega 50-odstotnega znižanja davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(13)

Pod nekaterimi pogoji (16) so lahko podjetja, registrirana v industrijski prosti coni v okviru sheme ZFM, upravičena do dodatnega 50-odstotnega znižanja davka od dohodkov pravnih oseb.

16

| (14) | Dostop do sheme ZFM je bil omejen na dejavnosti s seznama iz sklepa Komisije iz leta 2007, ki temeljijo na statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE rev. 1.1) (17) in vključujejo: kmetijstvo in živinorejo (področje A, oznaki 01.4 in 02.02), ribištvo in ribiške storitve (področje B, oznaka 05), predelovalne dejavnosti (področje D), oskrbo z električno energijo, plinom in vodo (področje E, oznaka 40), trgovino (področje G, oznaki 50 in 51), promet in zveze (področje I, oznake 60 do 64), poslovanje z nepremičninami, dajanje v najem in poslovne dejavnosti (področje K, oznake 70 do 74), višje izobraževanje in/ali izobraževanje odraslih (področje M, oznaki 80.3 in 80.4), druge dejavnosti za skupnost (področje O, oznake 90, 92 in 93.01) (18). Portugalski organi so se strinjali, da bodo v primeru kakršnih koli sprememb seznama glede na to, da se lahko tovrstni klasifikacijski sistemi še naprej spreminjajo, o tem ustrezno obvestili Komisijo (19). |
| --- | --- |

(14)

Dostop do sheme ZFM je bil omejen na dejavnosti s seznama iz sklepa Komisije iz leta 2007, ki temeljijo na statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE rev. 1.1) (17) in vključujejo: kmetijstvo in živinorejo (področje A, oznaki 01.4 in 02.02), ribištvo in ribiške storitve (področje B, oznaka 05), predelovalne dejavnosti (področje D), oskrbo z električno energijo, plinom in vodo (področje E, oznaka 40), trgovino (področje G, oznaki 50 in 51), promet in zveze (področje I, oznake 60 do 64), poslovanje z nepremičninami, dajanje v najem in poslovne dejavnosti (področje K, oznake 70 do 74), višje izobraževanje in/ali izobraževanje odraslih (področje M, oznaki 80.3 in 80.4), druge dejavnosti za skupnost (področje O, oznake 90, 92 in 93.01) (18). Portugalski organi so se strinjali, da bodo v primeru kakršnih koli sprememb seznama glede na to, da se lahko tovrstni klasifikacijski sistemi še naprej spreminjajo, o tem ustrezno obvestili Komisijo (19).

17

18

19

| (15) | Vse dejavnosti, ki vključujejo finančno posredništvo, zavarovalniške ter pomožne finančne in z zavarovanjem povezane dejavnosti (področje J, oznake NACE 65 do 67), in vse storitve znotraj skupine (usklajevanje, zakladniške dejavnosti in distribucijski centri), ki bi se lahko izvajale v okviru področja K, oznaka 74 (storitve, ki so v glavnem namenjene podjetjem), so bile izključene iz uporabe sheme (20). Sklep Komisije iz leta 2007 je vključeval tudi zavezo portugalskih organov, da bodo Komisiji zagotovili imena podjetij, katerih vloge za vključitev v shemo ZFM so bile zavrnjene, in razloge za te zavrnitve (21). |
| --- | --- |

(15)

Vse dejavnosti, ki vključujejo finančno posredništvo, zavarovalniške ter pomožne finančne in z zavarovanjem povezane dejavnosti (področje J, oznake NACE 65 do 67), in vse storitve znotraj skupine (usklajevanje, zakladniške dejavnosti in distribucijski centri), ki bi se lahko izvajale v okviru področja K, oznaka 74 (storitve, ki so v glavnem namenjene podjetjem), so bile izključene iz uporabe sheme (20). Sklep Komisije iz leta 2007 je vključeval tudi zavezo portugalskih organov, da bodo Komisiji zagotovili imena podjetij, katerih vloge za vključitev v shemo ZFM so bile zavrnjene, in razloge za te zavrnitve (21).

20

21

2.2   Shema ZFM na podlagi sklepa Komisije iz leta 2013

Shema ZFM na podlagi sklepa Komisije iz leta 2013

| (16) | Na podlagi uradnega obvestila Portugalske je Komisija leta 2013 odobrila 36,7-odstotno povečanje najvišjih zgornjih mej davčne osnove, za katere se je uporabljalo znižanje davka od dohodkov pravnih oseb. Tako so bili od leta 2013 najvišje zgornje meje davčne osnove in najvišji zneski pomoči naslednji:







  Število ustvarjenih ali ohranjenih delovnih mest na leto | Največje zgornje meje davčne osnove v EUR (2013–2014) | Najvišji znesek pomoči v EUR (2013–2014) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 –2 | 2 730 000 | 546 000 |
| 3 –5 | 3 550 000 | 710 000 |
| 6 –30 | 21 870 000 | 4 374 000 |
| 31 –50 | 35 540 000 | 7 108 000 |
| 51 –100 | 54 680 000 | 10 936 000 |
| > 100 | 205 500 500 | 41 100 000 |

(16)

Na podlagi uradnega obvestila Portugalske je Komisija leta 2013 odobrila 36,7-odstotno povečanje najvišjih zgornjih mej davčne osnove, za katere se je uporabljalo znižanje davka od dohodkov pravnih oseb. Tako so bili od leta 2013 najvišje zgornje meje davčne osnove in najvišji zneski pomoči naslednji:

Število ustvarjenih ali ohranjenih delovnih mest na leto

Največje zgornje meje davčne osnove v EUR (2013–2014)

Najvišji znesek pomoči v EUR (2013–2014)

1 –2

2 730 000

546 000

3 –5

3 550 000

710 000

6 –30

21 870 000

4 374 000

31 –50

35 540 000

7 108 000

51 –100

54 680 000

10 936 000

> 100

205 500 500

41 100 000

| (17) | V uradnem obvestilu, na podlagi katerega je bil sprejet sklep Komisije iz leta 2013, so portugalski organi navedli, da so vsi drugi pogoji iz sheme, odobrene leta 2007, ostali nespremenjeni (22). |
| --- | --- |

(17)

V uradnem obvestilu, na podlagi katerega je bil sprejet sklep Komisije iz leta 2013, so portugalski organi navedli, da so vsi drugi pogoji iz sheme, odobrene leta 2007, ostali nespremenjeni (22).

22

2.3   Shema ZFM, ki jo je vzpostavila Portugalska, in stališča Portugalske v okviru spremljanja iz leta 2015

Shema ZFM, ki jo je vzpostavila Portugalska, in stališča Portugalske v okviru spremljanja iz leta 2015

| (18) | Spremljanje Režima III za leti 2012 in 2013 je potekalo v okviru spremljanja iz leta 2015 (23). Informacije, ki jih je Portugalska predložila med spremljanjem in naknadno preiskavo po uradni dolžnosti (v nadaljnjem besedilu: preiskava iz leta 2016), so privedle do ugotovitev, navedenih v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(18)

Spremljanje Režima III za leti 2012 in 2013 je potekalo v okviru spremljanja iz leta 2015 (23). Informacije, ki jih je Portugalska predložila med spremljanjem in naknadno preiskavo po uradni dolžnosti (v nadaljnjem besedilu: preiskava iz leta 2016), so privedle do ugotovitev, navedenih v nadaljevanju.

23

2.3.1   Izvor dobička, za katerega se uporablja znižanje davka od dohodkov

Izvor dobička, za katerega se uporablja znižanje davka od dohodkov

| (19) | V sklepih Komisije iz let 2007 in 2013 je navedeno, da se znižanje davka, ki ga omogoča shema ZFM, uporablja samo za dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri (24). Med spremljanjem iz leta 2015 je Komisija zahtevala pojasnila glede uporabe tega pogoja. V okviru spremljanja iz leta 2015 in preiskave iz leta 2016 se je izkazalo, da so bila nekatera podjetja v okviru sheme ZFM, vključena v vzorec, upravičena do znižanja davka od dohodkov pravnih oseb na dobiček iz dejavnosti, ki se niso dejansko in fizično izvajale na Madeiri. |
| --- | --- |

(19)

V sklepih Komisije iz let 2007 in 2013 je navedeno, da se znižanje davka, ki ga omogoča shema ZFM, uporablja samo za dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri (24). Med spremljanjem iz leta 2015 je Komisija zahtevala pojasnila glede uporabe tega pogoja. V okviru spremljanja iz leta 2015 in preiskave iz leta 2016 se je izkazalo, da so bila nekatera podjetja v okviru sheme ZFM, vključena v vzorec, upravičena do znižanja davka od dohodkov pravnih oseb na dobiček iz dejavnosti, ki se niso dejansko in fizično izvajale na Madeiri.

24

| (20) | To je Portugalska potrdila in v zvezi s tem navedla, da so, kar zadeva davek od dohodkov pravnih oseb, davčni zavezanci s sedežem ali krajem dejanskega upravljanja na Madeiri tam obdavčeni za vse svoje prihodke, ne glede na to, ali njihova dejavnost ustvarja prihodke, uporablja vložke in/ali povzroča stroške na lokaciji, ki ni lokacija sedeža ali kraja dejanskega upravljanja, če navedene prihodke, vložke in stroške prejema, dodeljuje in nosi podjetje ter so povezani z dejavnostjo podjetja. Vsi ti prihodki se ustvarijo na portugalskem ozemlju ali zunaj njega in se v primeru, da izhajajo iz dejavnosti, ki so bile odobrene v okviru sheme ZFM in jih izvajajo subjekti s sedežem ali krajem dejanskega upravljanja na Madeiri, prijavijo in upoštevajo pri izračunu davčne osnove in zneska, za katerega se uporablja ustrezna davčna stopnja (25). |
| --- | --- |

(20)

To je Portugalska potrdila in v zvezi s tem navedla, da so, kar zadeva davek od dohodkov pravnih oseb, davčni zavezanci s sedežem ali krajem dejanskega upravljanja na Madeiri tam obdavčeni za vse svoje prihodke, ne glede na to, ali njihova dejavnost ustvarja prihodke, uporablja vložke in/ali povzroča stroške na lokaciji, ki ni lokacija sedeža ali kraja dejanskega upravljanja, če navedene prihodke, vložke in stroške prejema, dodeljuje in nosi podjetje ter so povezani z dejavnostjo podjetja. Vsi ti prihodki se ustvarijo na portugalskem ozemlju ali zunaj njega in se v primeru, da izhajajo iz dejavnosti, ki so bile odobrene v okviru sheme ZFM in jih izvajajo subjekti s sedežem ali krajem dejanskega upravljanja na Madeiri, prijavijo in upoštevajo pri izračunu davčne osnove in zneska, za katerega se uporablja ustrezna davčna stopnja (25).

25

| (21) | Portugalska je pojasnila, da je bilo v okviru sheme ZFM z namenom zagotovitve, da se prihodki pravilno prijavljajo za davčne namene, zahtevano ločeno računovodsko evidentiranje prihodkov, za katere se šteje, da so ustvarjeni na portugalskem ozemlju in za katere se uporablja običajni davek od dohodkov, ter prihodki, za katere se šteje, da so ustvarjeni zunaj portugalskega ozemlja in za katere se uporablja nižji davek od dohodkov pravnih oseb v okviru sheme ZFM. V prvem primeru gre za prihodke, ki jih upravičenci v okviru sheme ZFM ustvarijo s transakcijami z rezidenti portugalskega ozemlja ali na njegovem geografskem območju, ki vključuje avtonomno regijo Madeiro, ne pa tudi proste cone na Madeiri. V drugem primeru gre za prihodke, ki jih upravičenci v okviru sheme ZFM ustvarijo s transakcijami s subjekti, ki niso rezidenti nacionalnega ozemlja, in prihodke, ki izhajajo iz same sheme ZFM (26). |
| --- | --- |

(21)

Portugalska je pojasnila, da je bilo v okviru sheme ZFM z namenom zagotovitve, da se prihodki pravilno prijavljajo za davčne namene, zahtevano ločeno računovodsko evidentiranje prihodkov, za katere se šteje, da so ustvarjeni na portugalskem ozemlju in za katere se uporablja običajni davek od dohodkov, ter prihodki, za katere se šteje, da so ustvarjeni zunaj portugalskega ozemlja in za katere se uporablja nižji davek od dohodkov pravnih oseb v okviru sheme ZFM. V prvem primeru gre za prihodke, ki jih upravičenci v okviru sheme ZFM ustvarijo s transakcijami z rezidenti portugalskega ozemlja ali na njegovem geografskem območju, ki vključuje avtonomno regijo Madeiro, ne pa tudi proste cone na Madeiri. V drugem primeru gre za prihodke, ki jih upravičenci v okviru sheme ZFM ustvarijo s transakcijami s subjekti, ki niso rezidenti nacionalnega ozemlja, in prihodke, ki izhajajo iz same sheme ZFM (26).

26

| (22) | Portugalska je trdila, da glede na oznake NACE, odobrene v okviru področja uporabe sheme ZFM, ter pretežno mednarodno naravo in obseg dejavnosti, ki se izvajajo v okviru sheme ZFM, pogoj, da se dejavnosti dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, ne pomeni in ne bi mogel pomeniti, da morajo biti dejavnosti v geografskem smislu omejene na ozemlje Madeire in da morajo biti prihodki ustvarjeni izključno na tem geografskem območju (27). Zato po mnenju Portugalske ozka razlaga Komisije ni ustrezala dejanski situaciji, ni bila v skladu s ciljem shem v najbolj oddaljenih regijah, tj. privabiti naložbe z enotnega trga in drugod, neskladna pa je bila tudi s temeljno pravico Unije do ustanavljanja in prostega pretoka blaga, oseb, storitev in kapitala. Nezadostna konkurenčnost Režima III v primerjavi z drugimi jurisdikcijami, ki konkurirajo Madeiri, je bil eden od razlogov za to, da je Komisija leta 2013 odobrila zvišanje zgornjih mej sheme: to je pokazalo, da je bilo in da ostaja privabljanje mednarodnih in ne le regionalnih podjetij zelo pomembno za razvoj najbolj oddaljenih regij. |
| --- | --- |

(22)

Portugalska je trdila, da glede na oznake NACE, odobrene v okviru področja uporabe sheme ZFM, ter pretežno mednarodno naravo in obseg dejavnosti, ki se izvajajo v okviru sheme ZFM, pogoj, da se dejavnosti dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, ne pomeni in ne bi mogel pomeniti, da morajo biti dejavnosti v geografskem smislu omejene na ozemlje Madeire in da morajo biti prihodki ustvarjeni izključno na tem geografskem območju (27). Zato po mnenju Portugalske ozka razlaga Komisije ni ustrezala dejanski situaciji, ni bila v skladu s ciljem shem v najbolj oddaljenih regijah, tj. privabiti naložbe z enotnega trga in drugod, neskladna pa je bila tudi s temeljno pravico Unije do ustanavljanja in prostega pretoka blaga, oseb, storitev in kapitala. Nezadostna konkurenčnost Režima III v primerjavi z drugimi jurisdikcijami, ki konkurirajo Madeiri, je bil eden od razlogov za to, da je Komisija leta 2013 odobrila zvišanje zgornjih mej sheme: to je pokazalo, da je bilo in da ostaja privabljanje mednarodnih in ne le regionalnih podjetij zelo pomembno za razvoj najbolj oddaljenih regij.

27

| (23) | Portugalska je poleg tega navedla, da se lahko šteje, da se dejavnost dejansko in fizično izvaja v avtonomni regiji Madeira, če dejavnost tam dejansko poteka in če ima podjetje tam pisarno, ustrezno osebje in vire ter dejanski in učinkovit center za sprejemanje odločitev. Trdila je tudi, da to ne pomeni, da morajo vsi človeški viri podjetja vse svoje naloge opravljati na Madeiri ali da morajo dejavnosti podjetja potekati izključno na geografskem območju Madeire. Nazadnje je navedla, da dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, kot so opredeljene v odstavku 14 sklepa Komisije iz leta 2007, ni mogoče razumeti tako, da pomenijo samo dejavnosti, ki potekajo na ozemlju avtonomne regije Madeira (28). |
| --- | --- |

(23)

Portugalska je poleg tega navedla, da se lahko šteje, da se dejavnost dejansko in fizično izvaja v avtonomni regiji Madeira, če dejavnost tam dejansko poteka in če ima podjetje tam pisarno, ustrezno osebje in vire ter dejanski in učinkovit center za sprejemanje odločitev. Trdila je tudi, da to ne pomeni, da morajo vsi človeški viri podjetja vse svoje naloge opravljati na Madeiri ali da morajo dejavnosti podjetja potekati izključno na geografskem območju Madeire. Nazadnje je navedla, da dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, kot so opredeljene v odstavku 14 sklepa Komisije iz leta 2007, ni mogoče razumeti tako, da pomenijo samo dejavnosti, ki potekajo na ozemlju avtonomne regije Madeira (28).

28

| (24) | Portugalska je poleg tega navedla, da so letne davčne napovedi, na podlagi katerih sta bila določena dolgovani davek in znižanje davka, temeljile na izjavah upravičencev. Davčni organi domnevajo, da so te izjave resnične in točne, nato pa jih na centralni ravni potrdi davčni in carinski organ. V primeru dvomov ta domneva preneha veljati, davčni organi pa lahko zahtevajo dodatne informacije za oceno, ali prihodki, za katere se uporablja znižana stopnja, dejansko vključujejo transakcije z nerezidenti (29). |
| --- | --- |

(24)

Portugalska je poleg tega navedla, da so letne davčne napovedi, na podlagi katerih sta bila določena dolgovani davek in znižanje davka, temeljile na izjavah upravičencev. Davčni organi domnevajo, da so te izjave resnične in točne, nato pa jih na centralni ravni potrdi davčni in carinski organ. V primeru dvomov ta domneva preneha veljati, davčni organi pa lahko zahtevajo dodatne informacije za oceno, ali prihodki, za katere se uporablja znižana stopnja, dejansko vključujejo transakcije z nerezidenti (29).

29

| (25) | Portugalska je navedla še, da so bili v primeru dvoma, ali je bila dejavnost resnična in se je dejansko izvajala, izvedeni davčni inšpekcijski pregledi ter da sta potekala mednarodno sodelovanje z drugimi davčnimi organi in izmenjava informacij v zvezi s tem (30). |
| --- | --- |

(25)

Portugalska je navedla še, da so bili v primeru dvoma, ali je bila dejavnost resnična in se je dejansko izvajala, izvedeni davčni inšpekcijski pregledi ter da sta potekala mednarodno sodelovanje z drugimi davčnimi organi in izmenjava informacij v zvezi s tem (30).

30

2.3.2   Ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest v regiji

Ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest v regiji

| (26) | Eno od temeljnih meril združljivosti sheme ZFM, kot jo je odobrila Komisija, je bilo število delovnih mest, ki jih upravičenci ustvarijo in ohranijo v regiji, pri čemer je bila najvišja možna pomoč povezana s številom delovnih mest kot prispevek k regionalnemu razvoju. |
| --- | --- |

(26)

Eno od temeljnih meril združljivosti sheme ZFM, kot jo je odobrila Komisija, je bilo število delovnih mest, ki jih upravičenci ustvarijo in ohranijo v regiji, pri čemer je bila najvišja možna pomoč povezana s številom delovnih mest kot prispevek k regionalnemu razvoju.

| (27) | Med spremljanjem iz leta 2015 in naknadno preiskavo iz leta 2016 se je izkazalo, da nekatera podjetja, ki so bila vključena v shemo ZFM in upravičena do nižjega davka od dohodkov pravnih oseb, niso mogla predložiti dokazov o dejanskem ustvarjanju/ohranjanju delovnih mest v regiji, objektivnem izračunu števila delovnih mest ali dejstvu, da so prijavljeni zaposleni svojo dejavnost opravljali na Madeiri. |
| --- | --- |

(27)

Med spremljanjem iz leta 2015 in naknadno preiskavo iz leta 2016 se je izkazalo, da nekatera podjetja, ki so bila vključena v shemo ZFM in upravičena do nižjega davka od dohodkov pravnih oseb, niso mogla predložiti dokazov o dejanskem ustvarjanju/ohranjanju delovnih mest v regiji, objektivnem izračunu števila delovnih mest ali dejstvu, da so prijavljeni zaposleni svojo dejavnost opravljali na Madeiri.

| (28) | Portugalska je navedla, da je pri izvajanju sheme ZFM kot dejansko ustvarjena delovna mesta upoštevala vse vrste delovnih razmerij iz nacionalnega delovnega zakonika (31), v skladu s katerim se lahko delovno razmerje vzpostavi v kakršni koli obliki, določeni z zakonom (32). Na tej podlagi je Portugalska za namene uporabe sheme ZFM priznala vse oblike zaposlitve, ne glede na njihovo pravno naravo in število ur, dni ali mesecev aktivnega dela na leto. Ker sta delo članov upravnega odbora in delo s krajšim delovnim časom dovoljena v skladu z nacionalno zakonodajo, so se delovna mesta delavcev s krajšim delovnim časom (ne glede na vrsto dela) in članov upravnega odbora, ki so bili prijavljeni kot zaposleni v več kot enem upravičenem podjetju, upoštevala kot veljavna delovna mesta za izračun zgornje meje davčne ugodnosti za vsako upravičeno podjetje, ki jih je prijavilo. |
| --- | --- |

(28)

Portugalska je navedla, da je pri izvajanju sheme ZFM kot dejansko ustvarjena delovna mesta upoštevala vse vrste delovnih razmerij iz nacionalnega delovnega zakonika (31), v skladu s katerim se lahko delovno razmerje vzpostavi v kakršni koli obliki, določeni z zakonom (32). Na tej podlagi je Portugalska za namene uporabe sheme ZFM priznala vse oblike zaposlitve, ne glede na njihovo pravno naravo in število ur, dni ali mesecev aktivnega dela na leto. Ker sta delo članov upravnega odbora in delo s krajšim delovnim časom dovoljena v skladu z nacionalno zakonodajo, so se delovna mesta delavcev s krajšim delovnim časom (ne glede na vrsto dela) in članov upravnega odbora, ki so bili prijavljeni kot zaposleni v več kot enem upravičenem podjetju, upoštevala kot veljavna delovna mesta za izračun zgornje meje davčne ugodnosti za vsako upravičeno podjetje, ki jih je prijavilo.

31

32

| (29) | Tako Portugalska pri izračunu davčne ugodnosti upravičencev v okviru sheme ZFM ni ne upoštevala ne preverjala ekvivalentov polnega delovnega časa (v nadaljnjem besedilu: EPDČ) (33), temveč le število delovnih mest, ki so jih upravičenci navedli v svojih letnih davčnih napovedih (obrazec 22 (Modelo 22 (34))) in v nekaterih primerih v izjavah, ki so jih upravičena podjetja predložila v zvezi z davčnim odtegljajem od dohodka svojih zaposlenih (obrazec 10 (Modelo 10), obrazec 30 (Modelo 30), ali mesečni plačilni listi (declaração mensal de remunerações; v nadaljnjem besedilu: DMR (35)): te izjave omogočajo navzkrižno preverjanje z informacijami o prijavljenih delovnih mestih v obrazcu Modelo 22 (36). Vse te izjave se štejejo za resnične v smislu člena 75 splošnega davčnega zakona (Lei Geral Tributária). Če subjekti ne izpolnijo obveznosti glede izjav in jih bodisi ne predložijo bodisi predložijo napačne informacije, se uporabljajo kazni, določene v splošnem zakonu o davčnih kršitvah (Regime Geral das Infrações Tributárias) (37). |
| --- | --- |

(29)

Tako Portugalska pri izračunu davčne ugodnosti upravičencev v okviru sheme ZFM ni ne upoštevala ne preverjala ekvivalentov polnega delovnega časa (v nadaljnjem besedilu: EPDČ) (33), temveč le število delovnih mest, ki so jih upravičenci navedli v svojih letnih davčnih napovedih (obrazec 22 (Modelo 22 (34))) in v nekaterih primerih v izjavah, ki so jih upravičena podjetja predložila v zvezi z davčnim odtegljajem od dohodka svojih zaposlenih (obrazec 10 (Modelo 10), obrazec 30 (Modelo 30), ali mesečni plačilni listi (declaração mensal de remunerações; v nadaljnjem besedilu: DMR (35)): te izjave omogočajo navzkrižno preverjanje z informacijami o prijavljenih delovnih mestih v obrazcu Modelo 22 (36). Vse te izjave se štejejo za resnične v smislu člena 75 splošnega davčnega zakona (Lei Geral Tributária). Če subjekti ne izpolnijo obveznosti glede izjav in jih bodisi ne predložijo bodisi predložijo napačne informacije, se uporabljajo kazni, določene v splošnem zakonu o davčnih kršitvah (Regime Geral das Infrações Tributárias) (37).

33

Modelo 22

34

Modelo 10

Modelo 30

declaração mensal de remunerações

35

Modelo 22

36

Lei Geral Tributária

Regime Geral das Infrações Tributárias

37

| (30) | Dokument DMR je od leta 2013 vključeval mesečne izjave (38), Portugalska pa je navedla, da se je v njem upoštevalo le število delovnih mest, prijavljenih decembra vsakega leta, ne glede na to, ali so zadevni zaposleni v podjetju delali celo leto ali ne. Ko je bila Portugalska pozvana, naj izračuna število delovnih mest v EPDČ v skladu z opredelitvijo iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, je odgovorila, da se navedena opredelitev zaposlitve ne uporablja za regionalno pomoč za tekoče poslovanje, temveč le za sheme pomoči za naložbe, odobrene na podlagi smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, saj opredelitev ni posebej vključena v oddelek smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, ki se nanaša na pomoč za tekoče poslovanje, temveč v oddelek o pomoči za naložbe. Navedla je tudi, da se opredelitev števila zaposlenih iz člena 5 Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 800/2008 (39) (v nadaljnjem besedilu: uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008) nanaša le na mala in srednja podjetja (MSP) v okviru uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 in da se ne uporablja za Režim III, saj je bil vzpostavljen na podlagi ad hoc odločitve. Portugalska je trdila tudi, da glavni namen odobrene sheme ZFM ni bil ustvarjanje delovnih mest ali nadomestilo stroškov plač, temveč spodbujanje gospodarske, socialne in teritorialne kohezije v najbolj oddaljeni regiji z modernizacijo in diverzifikacijo njenega gospodarstva (40). |
| --- | --- |

(30)

Dokument DMR je od leta 2013 vključeval mesečne izjave (38), Portugalska pa je navedla, da se je v njem upoštevalo le število delovnih mest, prijavljenih decembra vsakega leta, ne glede na to, ali so zadevni zaposleni v podjetju delali celo leto ali ne. Ko je bila Portugalska pozvana, naj izračuna število delovnih mest v EPDČ v skladu z opredelitvijo iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, je odgovorila, da se navedena opredelitev zaposlitve ne uporablja za regionalno pomoč za tekoče poslovanje, temveč le za sheme pomoči za naložbe, odobrene na podlagi smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, saj opredelitev ni posebej vključena v oddelek smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, ki se nanaša na pomoč za tekoče poslovanje, temveč v oddelek o pomoči za naložbe. Navedla je tudi, da se opredelitev števila zaposlenih iz člena 5 Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 800/2008 (39) (v nadaljnjem besedilu: uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008) nanaša le na mala in srednja podjetja (MSP) v okviru uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 in da se ne uporablja za Režim III, saj je bil vzpostavljen na podlagi ad hoc odločitve. Portugalska je trdila tudi, da glavni namen odobrene sheme ZFM ni bil ustvarjanje delovnih mest ali nadomestilo stroškov plač, temveč spodbujanje gospodarske, socialne in teritorialne kohezije v najbolj oddaljeni regiji z modernizacijo in diverzifikacijo njenega gospodarstva (40).

38

39

ad hoc

40

| (31) | Službe Komisije so v okviru preiskave iz leta 2016 Portugalsko pozvale, naj predloži številke socialnega zavarovanja vseh oseb, ki so bile v letih 2012 in 2013 zaposlene pri upravičencih v okviru sheme ZFM, da bi preverile morebitno dvojno štetje delovnih mest. Portugalska je te podatke predložila, pri tem pa navedla, da niso pomembni za namene uporabe sheme ZFM, saj gre za davčno shemo, pri kateri se preverjanja izvajajo na podlagi davčnih napovedi (41). |
| --- | --- |

(31)

Službe Komisije so v okviru preiskave iz leta 2016 Portugalsko pozvale, naj predloži številke socialnega zavarovanja vseh oseb, ki so bile v letih 2012 in 2013 zaposlene pri upravičencih v okviru sheme ZFM, da bi preverile morebitno dvojno štetje delovnih mest. Portugalska je te podatke predložila, pri tem pa navedla, da niso pomembni za namene uporabe sheme ZFM, saj gre za davčno shemo, pri kateri se preverjanja izvajajo na podlagi davčnih napovedi (41).

41

| (32) | Portugalska je poleg tega navedla, da upravičenim podjetjem davčni upravi ni bilo treba zagotoviti nobenega dokazila o delovnem razmerju s prijavljenimi zaposlenimi, saj je bila davčna odmera opravljena na podlagi davčnih napovedi (Modelos) iz uvodne izjave 29 tega sklepa (42). Davčna uprava lahko te informacije zahteva le, če na podlagi ustreznih informacij sumi, da je prišlo do napak, opustitev, netočnosti itd. (43). Člen 16 portugalskega delovnega zakonika predvideva varstvo zasebnosti osebnega življenja, ki ne dovoljuje samodejnega dostopa do osebnih podatkov, zabeleženih v okviru sklenitve delovnega razmerja, brez privolitve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki (44). Poleg tega se v skladu s členoma 59(2) in 75(1) splošnega davčnega zakona domneva, da davčni zavezanci ravnajo v dobri veri. Tako se šteje, da so napovedi, ki jih predložijo, ter podatki in ocene iz njihovih računovodskih ali knjigovodskih evidenc resnični in pripravljeni v dobri veri (45). |
| --- | --- |

(32)

Portugalska je poleg tega navedla, da upravičenim podjetjem davčni upravi ni bilo treba zagotoviti nobenega dokazila o delovnem razmerju s prijavljenimi zaposlenimi, saj je bila davčna odmera opravljena na podlagi davčnih napovedi (Modelos) iz uvodne izjave 29 tega sklepa (42). Davčna uprava lahko te informacije zahteva le, če na podlagi ustreznih informacij sumi, da je prišlo do napak, opustitev, netočnosti itd. (43). Člen 16 portugalskega delovnega zakonika predvideva varstvo zasebnosti osebnega življenja, ki ne dovoljuje samodejnega dostopa do osebnih podatkov, zabeleženih v okviru sklenitve delovnega razmerja, brez privolitve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki (44). Poleg tega se v skladu s členoma 59(2) in 75(1) splošnega davčnega zakona domneva, da davčni zavezanci ravnajo v dobri veri. Tako se šteje, da so napovedi, ki jih predložijo, ter podatki in ocene iz njihovih računovodskih ali knjigovodskih evidenc resnični in pripravljeni v dobri veri (45).

Modelos

42

43

44

45

| (33) | Portugalska je poleg tega predložila informacije, ki dokazujejo, da je bil pri nekaterih upravičencih v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec v okviru spremljanja iz leta 2015 in naknadno preiskavo iz leta 2016, del delovnih mest, za katera so bile odobrene davčne ugodnosti, zunaj Madeire (nekatera celo zunaj Unije). Portugalska je navedla, da je pri uporabi sheme ZFM upoštevala delovna mesta, ustvarjena v regiji Madeira ali zunaj nje, če je delovna mesta ustvarilo podjetje, vključeno v shemo ZFM, pri čemer ni bilo nujno, da so bila delovna mesta znotraj regije. Ker lahko podjetja in zaposleni v skladu s portugalskim delovnim pravom pogodbeno določijo kraj, kjer bo zaposleni opravljal svoje storitve, se lahko za namene uporabe sheme ZFM delovno mesto nahaja kjer koli, tudi zunaj Madeire in Portugalske. Po mnenju Portugalske podatki o zaposlenih, navedeni v zadevnih davčnih napovedih, niso povezani z njihovim državljanstvom (tj. državljanstvo ni pomembno za davčne namene) (46). Poleg tega so po mnenju Portugalske zaposleni v podjetjih, upravičenih do pomoči iz sheme ZFM, ki stalno delajo zunaj Portugalske, v objektivnem smislu plačani zaposleni v upravičenem podjetju, ki s svojim delom prispevajo k ustvarjanju prihodkov upravičenega podjetja, zato je treba njihova delovna mesta šteti za ustvarjena in ohranjena delovna mesta za namene uporabe sheme ZFM (47). |
| --- | --- |

(33)

Portugalska je poleg tega predložila informacije, ki dokazujejo, da je bil pri nekaterih upravičencih v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec v okviru spremljanja iz leta 2015 in naknadno preiskavo iz leta 2016, del delovnih mest, za katera so bile odobrene davčne ugodnosti, zunaj Madeire (nekatera celo zunaj Unije). Portugalska je navedla, da je pri uporabi sheme ZFM upoštevala delovna mesta, ustvarjena v regiji Madeira ali zunaj nje, če je delovna mesta ustvarilo podjetje, vključeno v shemo ZFM, pri čemer ni bilo nujno, da so bila delovna mesta znotraj regije. Ker lahko podjetja in zaposleni v skladu s portugalskim delovnim pravom pogodbeno določijo kraj, kjer bo zaposleni opravljal svoje storitve, se lahko za namene uporabe sheme ZFM delovno mesto nahaja kjer koli, tudi zunaj Madeire in Portugalske. Po mnenju Portugalske podatki o zaposlenih, navedeni v zadevnih davčnih napovedih, niso povezani z njihovim državljanstvom (tj. državljanstvo ni pomembno za davčne namene) (46). Poleg tega so po mnenju Portugalske zaposleni v podjetjih, upravičenih do pomoči iz sheme ZFM, ki stalno delajo zunaj Portugalske, v objektivnem smislu plačani zaposleni v upravičenem podjetju, ki s svojim delom prispevajo k ustvarjanju prihodkov upravičenega podjetja, zato je treba njihova delovna mesta šteti za ustvarjena in ohranjena delovna mesta za namene uporabe sheme ZFM (47).

46

47

| (34) | Portugalska je v zvezi s kontrolami, ki so jih portugalski organi opravili v zvezi s številom delovnih mest, ki so jih ustvarili in ohranili upravičenci v okviru sheme ZFM, navedla, da so v primeru razhajanj med informacijami, vključenimi v različne izjave, informacije iz obrazcev Modelo 10 in Modelo 30 ter dokumenta DMR (od 1. januarja 2013) imele prednost pred informacijami iz obrazca Modelo 22 (48). Portugalska je na podlagi zahteve služb Komisije za predložitev informacij glede več neskladnosti, ki so bile ugotovljene pri spremljanju iz leta 2015, navedla, da je bilo mogoče na podlagi obrazca Modelo 22 količinsko opredeliti le tista delovna mesta, za katera se uporablja davčni odtegljaj, ki so bila ustvarjena in ohranjena v zadevnem obdobju. To bi lahko privedlo do neskladij z informacijami iz drugih obrazcev, zlasti v primeru zaposlenih z dohodki pod določenim pragom, pri katerih se davčni odtegljaj ne obračuna. Poleg tega je Portugalska sporočila, da so davčni organi od zadevnih podjetij zahtevali, da popravijo število delovnih mest, navedenih v letnih davčnih napovedih, pri čemer dejanski dokaz o obstoju delovnih mest ni bil nikoli vprašljiv. |
| --- | --- |

(34)

Portugalska je v zvezi s kontrolami, ki so jih portugalski organi opravili v zvezi s številom delovnih mest, ki so jih ustvarili in ohranili upravičenci v okviru sheme ZFM, navedla, da so v primeru razhajanj med informacijami, vključenimi v različne izjave, informacije iz obrazcev Modelo 10 in Modelo 30 ter dokumenta DMR (od 1. januarja 2013) imele prednost pred informacijami iz obrazca Modelo 22 (48). Portugalska je na podlagi zahteve služb Komisije za predložitev informacij glede več neskladnosti, ki so bile ugotovljene pri spremljanju iz leta 2015, navedla, da je bilo mogoče na podlagi obrazca Modelo 22 količinsko opredeliti le tista delovna mesta, za katera se uporablja davčni odtegljaj, ki so bila ustvarjena in ohranjena v zadevnem obdobju. To bi lahko privedlo do neskladij z informacijami iz drugih obrazcev, zlasti v primeru zaposlenih z dohodki pod določenim pragom, pri katerih se davčni odtegljaj ne obračuna. Poleg tega je Portugalska sporočila, da so davčni organi od zadevnih podjetij zahtevali, da popravijo število delovnih mest, navedenih v letnih davčnih napovedih, pri čemer dejanski dokaz o obstoju delovnih mest ni bil nikoli vprašljiv.

Modelo 10

Modelo 30

Modelo 22

48

Modelo 22

| (35) | Portugalska je navedla tudi, da so se med uporabo Režima III celo v primeru, da upravičenci niso navedli števila delovnih mest, ustvarjenih v regiji, letne davčne napovedi štele za veljavne, zato posledic za odmero dolgovanega davka in znesek znižanja davka ni bilo. |
| --- | --- |

(35)

Portugalska je navedla tudi, da so se med uporabo Režima III celo v primeru, da upravičenci niso navedli števila delovnih mest, ustvarjenih v regiji, letne davčne napovedi štele za veljavne, zato posledic za odmero dolgovanega davka in znesek znižanja davka ni bilo.

| (36) | Portugalska je trdila, da so lahko posebni holdingi – Sociedades Gestoras de Participações Sociais (v nadaljnjem besedilu: SGPS) – izkoristili znižanje davka od dohodkov pravnih oseb v okviru sheme ZFM, ne da bi jim bilo treba ustvarjati delovna mesta. Navedla je, da je bila opustitev zahteve glede ustvarjanja delovnih mest za SGPS vključena v osnutek uredbe z zakonsko močjo (49), ki je bil priložen uradnemu obvestilu. Portugalska meni, da je bila ta opustitev s sklepom Komisije iz leta 2007 implicitno odobrena skupaj z drugimi določbami navedene uredbe z zakonsko močjo. |
| --- | --- |

(36)

Portugalska je trdila, da so lahko posebni holdingi – Sociedades Gestoras de Participações Sociais (v nadaljnjem besedilu: SGPS) – izkoristili znižanje davka od dohodkov pravnih oseb v okviru sheme ZFM, ne da bi jim bilo treba ustvarjati delovna mesta. Navedla je, da je bila opustitev zahteve glede ustvarjanja delovnih mest za SGPS vključena v osnutek uredbe z zakonsko močjo (49), ki je bil priložen uradnemu obvestilu. Portugalska meni, da je bila ta opustitev s sklepom Komisije iz leta 2007 implicitno odobrena skupaj z drugimi določbami navedene uredbe z zakonsko močjo.

Sociedades Gestoras de Participações Sociais

49

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (37) | Komisija je v sklepu o začetku postopka zavzela predhodno stališče, da shema ZFM pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, in izrazila resen dvom glede združljivosti sheme, kot jo je izvajala Portugalska, z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je v sklepu o začetku postopka zavzela predhodno stališče, da shema ZFM pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, in izrazila resen dvom glede združljivosti sheme, kot jo je izvajala Portugalska, z notranjim trgom.

| (38) | Kar zadeva obstoj pomoči, je Komisija predhodno ugotovila, da je shema ZFM, ki jo je Portugalska izvajala v korist podjetij, vključenih v shemo, pomenila državno pomoč (50). Shemo je določila država in jo je mogoče pripisati državi (51). Pomoč je selektivna, ker daje prednost podjetjem, vključenim v shemo ZFM, ter jim omogoča znižanje običajnega davka od dohodkov pravnih oseb, česar ni mogoče utemeljiti z logiko davčnega sistema (52). Ker so podjetja, vključena v shemo ZFM, opravljala dejavnosti, ki so bile odprte za mednarodno konkurenco, je Komisija predhodno ugotovila, da shema ZFM izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, saj bi lahko izboljšala konkurenčni položaj upravičencev v okviru sheme ZFM v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji (53). |
| --- | --- |

(38)

Kar zadeva obstoj pomoči, je Komisija predhodno ugotovila, da je shema ZFM, ki jo je Portugalska izvajala v korist podjetij, vključenih v shemo, pomenila državno pomoč (50). Shemo je določila država in jo je mogoče pripisati državi (51). Pomoč je selektivna, ker daje prednost podjetjem, vključenim v shemo ZFM, ter jim omogoča znižanje običajnega davka od dohodkov pravnih oseb, česar ni mogoče utemeljiti z logiko davčnega sistema (52). Ker so podjetja, vključena v shemo ZFM, opravljala dejavnosti, ki so bile odprte za mednarodno konkurenco, je Komisija predhodno ugotovila, da shema ZFM izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, saj bi lahko izboljšala konkurenčni položaj upravičencev v okviru sheme ZFM v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji (53).

50

51

52

53

| (39) | V zvezi z zakonitostjo sheme ZFM je Komisija začela formalni postopek preiskave v zvezi z dvema vprašanjema (54):






  (i) | geografskim poreklom dobička in |
| --- | --- | --- |

(39)

V zvezi z zakonitostjo sheme ZFM je Komisija začela formalni postopek preiskave v zvezi z dvema vprašanjema (54):

54

(i)

geografskim poreklom dobička in

| (ii) | nepreverjenim ustvarjanjem/ohranjanjem delovnih mest v regiji. |
| --- | --- |

(ii)

nepreverjenim ustvarjanjem/ohranjanjem delovnih mest v regiji.

| (40) | V skladu s sklepoma Komisije iz leta 2007 in leta 2013 je bila shema ZFM odobrena pod pogojem, da se dovoljeno znižanje davka od dohodkov uporablja za dobičke, ustvarjenje z dejavnostmi, ki se dejansko in fizično izvajajo v regiji. Ta temeljni pogoj je tesno povezan s ciljem regionalne pomoči za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah (tj. kritje dodatnih stroškov, ki jih imajo podjetja v teh regijah zaradi strukturnih omejitev) in poleg tega pojasnjuje, zakaj je odobritev iz sklepa Komisije iz leta 2007 temeljila na študiji o dodatnih stroških, ki jih imajo podjetja v najbolj oddaljeni regiji Madeira (55). |
| --- | --- |

(40)

V skladu s sklepoma Komisije iz leta 2007 in leta 2013 je bila shema ZFM odobrena pod pogojem, da se dovoljeno znižanje davka od dohodkov uporablja za dobičke, ustvarjenje z dejavnostmi, ki se dejansko in fizično izvajajo v regiji. Ta temeljni pogoj je tesno povezan s ciljem regionalne pomoči za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah (tj. kritje dodatnih stroškov, ki jih imajo podjetja v teh regijah zaradi strukturnih omejitev) in poleg tega pojasnjuje, zakaj je odobritev iz sklepa Komisije iz leta 2007 temeljila na študiji o dodatnih stroških, ki jih imajo podjetja v najbolj oddaljeni regiji Madeira (55).

55

| (41) | Komisija je predhodno ugotovila, da podjetja v primeru, da svojih dejavnosti niso izvajala na Madeiri, niso imela nobenih dodatnih stroškov, povezanih z izvajanjem dejavnosti v najbolj oddaljeni regiji. Teh podjetij zato ni bilo mogoče obravnavati kot veljavnih upravičencev v okviru odobrene sheme ZFM in niso bila upravičena do regionalne pomoči za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je predhodno ugotovila, da podjetja v primeru, da svojih dejavnosti niso izvajala na Madeiri, niso imela nobenih dodatnih stroškov, povezanih z izvajanjem dejavnosti v najbolj oddaljeni regiji. Teh podjetij zato ni bilo mogoče obravnavati kot veljavnih upravičencev v okviru odobrene sheme ZFM in niso bila upravičena do regionalne pomoči za tekoče poslovanje.

| (42) | Komisija je ugotovila tudi, da Portugalska ni predložila dokazov o kontrolah, ki so jih zadevni davčni organi izvedli v zvezi z izvorom prijavljenih prihodkov, za katere se je uporabljalo znižanje davka. Kot je razvidno iz primerov posameznih upravičencev v okviru sheme, zajetih v vzorec, Portugalska tudi ni predložila informacij o kraju dejanske dejavnosti, temveč je zagotovila le podatek o naslovu sedeža upravičencev na Madeiri. Priznanje Portugalske, da se je znižanje davka v glavnem uporabljalo za dohodke, ustvarjene v okviru dejavnosti zunaj Portugalske, je že bilo jasen znak, da pogoj glede združljivosti, povezan z izvorom dobička, za katerega se uporablja znižanje davka, ni bil izpolnjen. Poleg tega je prijavljeno delo zaposlenih zunaj Madeire ali celo Unije ali neobstoj zaposlenih zaradi večjega števila podvajanj, kot je bilo ugotovljeno v okviru spremljanja iz leta 2015, prav tako močno nakazovalo, da se davčne olajšave, dodeljene upravičencem v okviru sheme ZFM, morda ne uporabljajo za dobiček, ustvarjen v regiji. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je ugotovila tudi, da Portugalska ni predložila dokazov o kontrolah, ki so jih zadevni davčni organi izvedli v zvezi z izvorom prijavljenih prihodkov, za katere se je uporabljalo znižanje davka. Kot je razvidno iz primerov posameznih upravičencev v okviru sheme, zajetih v vzorec, Portugalska tudi ni predložila informacij o kraju dejanske dejavnosti, temveč je zagotovila le podatek o naslovu sedeža upravičencev na Madeiri. Priznanje Portugalske, da se je znižanje davka v glavnem uporabljalo za dohodke, ustvarjene v okviru dejavnosti zunaj Portugalske, je že bilo jasen znak, da pogoj glede združljivosti, povezan z izvorom dobička, za katerega se uporablja znižanje davka, ni bil izpolnjen. Poleg tega je prijavljeno delo zaposlenih zunaj Madeire ali celo Unije ali neobstoj zaposlenih zaradi večjega števila podvajanj, kot je bilo ugotovljeno v okviru spremljanja iz leta 2015, prav tako močno nakazovalo, da se davčne olajšave, dodeljene upravičencem v okviru sheme ZFM, morda ne uporabljajo za dobiček, ustvarjen v regiji.

| (43) | V zvezi z merilom združljivosti, ki se nanaša na ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest v regiji Madeira, je Komisija predhodno navedla, da je Portugalska shemo ZFM ves čas njenega izvajanja uporabljala na način, ki je bil v nasprotju s ciljem odobrene sheme in merili združljivosti iz sklepov Komisije iz let 2007 in 2013. Rezultati spremljanja iz leta 2015 so pokazali, da se ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest ni preverjalo in da (i) so bili zaposleni, ki so delali le del poslovnega leta, upoštevani kot polno zaposleni, (ii) da so bili zaposleni in člani upravnega odbora istočasno upoštevani kot dejansko zaposleni v več kot enem podjetju v okviru sheme ZFM ter da (iii) so bili zaposleni zunaj Madeire in celo zunaj EU upoštevani pri izračunu števila ustvarjenih delovnih mest, ki v skladu s shemo omogoča znižanje davka od dohodkov; Portugalska je v okviru preiskave iz leta 2016 v zvezi z vsem naštetim potrdila, da gre za običajno prakso. |
| --- | --- |

(43)

V zvezi z merilom združljivosti, ki se nanaša na ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest v regiji Madeira, je Komisija predhodno navedla, da je Portugalska shemo ZFM ves čas njenega izvajanja uporabljala na način, ki je bil v nasprotju s ciljem odobrene sheme in merili združljivosti iz sklepov Komisije iz let 2007 in 2013. Rezultati spremljanja iz leta 2015 so pokazali, da se ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest ni preverjalo in da (i) so bili zaposleni, ki so delali le del poslovnega leta, upoštevani kot polno zaposleni, (ii) da so bili zaposleni in člani upravnega odbora istočasno upoštevani kot dejansko zaposleni v več kot enem podjetju v okviru sheme ZFM ter da (iii) so bili zaposleni zunaj Madeire in celo zunaj EU upoštevani pri izračunu števila ustvarjenih delovnih mest, ki v skladu s shemo omogoča znižanje davka od dohodkov; Portugalska je v okviru preiskave iz leta 2016 v zvezi z vsem naštetim potrdila, da gre za običajno prakso.

| (44) | Komisija je poleg tega ugotovila, da pojem delovnega mesta in metoda za izračun ustvarjenih in ohranjenih delovnih mest v regiji nista bila v skladu z opredelitvami, pogoji in načeli, določenimi v smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je poleg tega ugotovila, da pojem delovnega mesta in metoda za izračun ustvarjenih in ohranjenih delovnih mest v regiji nista bila v skladu z opredelitvami, pogoji in načeli, določenimi v smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007.

| (45) | Komisija je predhodno tudi ugotovila, da dejavnosti, ki jih zaposleni opravljajo zunaj regije, ni mogoče šteti za dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, čeprav bi se ustvarjeni prihodki lahko dodelili podjetjem, vključenim v shemo ZFM. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je predhodno tudi ugotovila, da dejavnosti, ki jih zaposleni opravljajo zunaj regije, ni mogoče šteti za dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, čeprav bi se ustvarjeni prihodki lahko dodelili podjetjem, vključenim v shemo ZFM.

| (46) | Komisija je zavzela tudi predhodno stališče, da so davčne kontrole, ki so jih izvedli portugalski davčni organi, jasno pokazale, da Portugalska v praksi ni zagotovila ustreznega nadzora skladnosti s temeljnimi merili združljivosti iz sklepov Komisije iz let 2007 in 2013. Portugalska namreč ni predložila nobenega dokazila o tem, da je izvajala kontrole, ki so presegale obseg spremljanja služb Komisije; v vsakem primeru je bilo videti, da so bile kontrole povezane zgolj z davki in ne z zgoraj navedenimi merili; poleg tega je bilo [30–40 %] (*1) vseh zaposlenih, ki so bili prijavljeni kot zaposleni pri upravičencih v okviru sheme ZFM v letih 2012 in 2013, štetih kot zaposlenih v več kot enem podjetju, upravičenem do pomoči iz sheme ZFM, za namene določitve znižanja davka za upravičence. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je zavzela tudi predhodno stališče, da so davčne kontrole, ki so jih izvedli portugalski davčni organi, jasno pokazale, da Portugalska v praksi ni zagotovila ustreznega nadzora skladnosti s temeljnimi merili združljivosti iz sklepov Komisije iz let 2007 in 2013. Portugalska namreč ni predložila nobenega dokazila o tem, da je izvajala kontrole, ki so presegale obseg spremljanja služb Komisije; v vsakem primeru je bilo videti, da so bile kontrole povezane zgolj z davki in ne z zgoraj navedenimi merili; poleg tega je bilo [30–40 %] (*1) vseh zaposlenih, ki so bili prijavljeni kot zaposleni pri upravičencih v okviru sheme ZFM v letih 2012 in 2013, štetih kot zaposlenih v več kot enem podjetju, upravičenem do pomoči iz sheme ZFM, za namene določitve znižanja davka za upravičence.

*1

| (47) | Nazadnje je Komisija izrazila dvome glede nezadostnega ohranjanja ustvarjenih delovnih mest na podlagi rezultatov spremljanja iz leta 2015, ki so pokazali znatna nihanja v številu zaposlenih, ki so jih vsak mesec zaposlovali upravičenci v okviru sheme ZFM. |
| --- | --- |

(47)

Nazadnje je Komisija izrazila dvome glede nezadostnega ohranjanja ustvarjenih delovnih mest na podlagi rezultatov spremljanja iz leta 2015, ki so pokazali znatna nihanja v številu zaposlenih, ki so jih vsak mesec zaposlovali upravičenci v okviru sheme ZFM.

| (48) | Komisija je poleg tega preučila, ali bi se lahko individualne pomoči, dodeljene v okviru sheme ZFM, štele za združljive, če bi bile predmet skupinskih izjem v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 651/2014 (v nadaljnjem besedilu: uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014) (56), ki bi se lahko retroaktivno uporabljala za individualno pomoč, dodeljeno pred začetkom veljavnosti ustreznih določb uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014, če bi bili izpolnjeni ustrezni pogoji (57). |
| --- | --- |

(48)

Komisija je poleg tega preučila, ali bi se lahko individualne pomoči, dodeljene v okviru sheme ZFM, štele za združljive, če bi bile predmet skupinskih izjem v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 651/2014 (v nadaljnjem besedilu: uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014) (56), ki bi se lahko retroaktivno uporabljala za individualno pomoč, dodeljeno pred začetkom veljavnosti ustreznih določb uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014, če bi bili izpolnjeni ustrezni pogoji (57).

56

57

| (49) | Avtonomna regija Madeira je najbolj oddaljena regija v skladu s členom 349 PDEU. V skladu s členom 15(4) uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 je upravičena do regionalne pomoči za tekoče poslovanje na podlagi izjeme iz člena 107(3), točka (a), PDEU, če: (i) upravičenci svojo dejavnost dejansko izvajajo v najbolj oddaljeni regiji in (ii) če letni znesek pomoči ne presega najvišjega deleža bruto dodane vrednosti, ki se ustvari letno, ali letnih stroškov dela ali letnega prometa, ki ga je ustvaril upravičenec v zadevni regiji. |
| --- | --- |

(49)

Avtonomna regija Madeira je najbolj oddaljena regija v skladu s členom 349 PDEU. V skladu s členom 15(4) uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 je upravičena do regionalne pomoči za tekoče poslovanje na podlagi izjeme iz člena 107(3), točka (a), PDEU, če: (i) upravičenci svojo dejavnost dejansko izvajajo v najbolj oddaljeni regiji in (ii) če letni znesek pomoči ne presega najvišjega deleža bruto dodane vrednosti, ki se ustvari letno, ali letnih stroškov dela ali letnega prometa, ki ga je ustvaril upravičenec v zadevni regiji.

| (50) | Shema ZFM vključuje davčne ugodnosti, ki so opisane v uvodni izjavi 12 tega sklepa in zmanjšujejo stroške, ki bi jih morala podjetja kriti v okviru svojih poslovnih dejavnosti. Predstavlja torej pomoč za tekoče poslovanje v korist podjetij, vključenih v shemo. Vendar je Komisija na podlagi informacij, ki jih je med spremljanjem zagotovila Portugalska, zavzela predhodno stališče, da ni nujno, da so upravičenci v okviru sheme, ki jo je izvajala Portugalska, svojo dejavnost opravljali na Madeiri. Komisija je predhodno ugotovila tudi, da zadevni zneski pomoči niso nujno povezani z bruto dodano vrednostjo, stroški dela ali prometom, ustvarjenim na Madeiri (58). |
| --- | --- |

(50)

Shema ZFM vključuje davčne ugodnosti, ki so opisane v uvodni izjavi 12 tega sklepa in zmanjšujejo stroške, ki bi jih morala podjetja kriti v okviru svojih poslovnih dejavnosti. Predstavlja torej pomoč za tekoče poslovanje v korist podjetij, vključenih v shemo. Vendar je Komisija na podlagi informacij, ki jih je med spremljanjem zagotovila Portugalska, zavzela predhodno stališče, da ni nujno, da so upravičenci v okviru sheme, ki jo je izvajala Portugalska, svojo dejavnost opravljali na Madeiri. Komisija je predhodno ugotovila tudi, da zadevni zneski pomoči niso nujno povezani z bruto dodano vrednostjo, stroški dela ali prometom, ustvarjenim na Madeiri (58).

58

| (51) | Komisija je izrazila predhodno stališče, da shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, ni bila skladna s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013, v nobenem primeru pa ne s smernicami o regionalni pomoči iz leta 2007, saj sta elementa iz uvodne izjave 39 tega sklepa temeljna pogoja za odobritev regionalne pomoči za tekoče poslovanje na podlagi navedenih smernic. Komisija je izrazila tudi dvom glede tega glede tega, da bi se lahko individualna pomoč, dodeljena v okviru sheme, štela za združljivo na podlagi določb uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014, ki urejajo pomoč za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah (59).. Nazadnje je izrazila dvom, da bi se shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, lahko štela za združljivo neposredno na podlagi člena 107(3), točka (a), PDEU, ker se zdi, da so jo portugalski organi uporabljali na način, ki ni zagotovil odprave strukturnih ovir, s katerimi bi se lahko podjetja dejansko srečevala pri svojem poslovanju na Madeiri (60). |
| --- | --- |

(51)

Komisija je izrazila predhodno stališče, da shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, ni bila skladna s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013, v nobenem primeru pa ne s smernicami o regionalni pomoči iz leta 2007, saj sta elementa iz uvodne izjave 39 tega sklepa temeljna pogoja za odobritev regionalne pomoči za tekoče poslovanje na podlagi navedenih smernic. Komisija je izrazila tudi dvom glede tega glede tega, da bi se lahko individualna pomoč, dodeljena v okviru sheme, štela za združljivo na podlagi določb uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014, ki urejajo pomoč za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah (59).. Nazadnje je izrazila dvom, da bi se shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, lahko štela za združljivo neposredno na podlagi člena 107(3), točka (a), PDEU, ker se zdi, da so jo portugalski organi uporabljali na način, ki ni zagotovil odprave strukturnih ovir, s katerimi bi se lahko podjetja dejansko srečevala pri svojem poslovanju na Madeiri (60).

59

60

4.   INFORMACIJE, PREDLOŽENE PO IZDAJI SKLEPA O ZAČETKU POSTOPKA, IN PRIPOMBE PORTUGALSKE

INFORMACIJE, PREDLOŽENE PO IZDAJI SKLEPA O ZAČETKU POSTOPKA, IN PRIPOMBE PORTUGALSKE

4.1   Dodatne informacije, ki jih je Portugalska predložila med poglobljeno preiskavo

Dodatne informacije, ki jih je Portugalska predložila med poglobljeno preiskavo

| (52) | Komisija je v sklepu o začetku postopka Portugalsko pozvala, naj predloži podrobne informacije o izvajanju sheme ZFM v celotnem obdobju njenega izvajanja (2007–2014) (61). Portugalska je bila pozvana, naj predloži zlasti:






  — | seznam vseh podjetij, vključenih v shemo ZFM v obdobju od leta 2007 do leta 2014, z navedbo zneskov pomoči, ki so jih podjetja prejela vsako leto, |
| --- | --- | --- |

(52)

Komisija je v sklepu o začetku postopka Portugalsko pozvala, naj predloži podrobne informacije o izvajanju sheme ZFM v celotnem obdobju njenega izvajanja (2007–2014) (61). Portugalska je bila pozvana, naj predloži zlasti:

61

—

seznam vseh podjetij, vključenih v shemo ZFM v obdobju od leta 2007 do leta 2014, z navedbo zneskov pomoči, ki so jih podjetja prejela vsako leto,

| — | seznam vseh zaposlenih v podjetjih, vključenih v shemo ZFM (v obdobju od leta 2007 do leta 2014), |
| --- | --- |

—

seznam vseh zaposlenih v podjetjih, vključenih v shemo ZFM (v obdobju od leta 2007 do leta 2014),

| — | seznam 25 največjih prejemnikov pomoči iz sheme ZFM v okviru Režima III v obdobju od leta 2007 do leta 2011 in v letu 2014 (z navedbo zneskov pomoči, ki so jih prejeli vsako leto, in števila zaposlenih, ki se je upoštevalo pri odobritvi znižanja davka, ter s predložitvijo ustreznih dokumentarnih dokazil), |
| --- | --- |

—

seznam 25 največjih prejemnikov pomoči iz sheme ZFM v okviru Režima III v obdobju od leta 2007 do leta 2011 in v letu 2014 (z navedbo zneskov pomoči, ki so jih prejeli vsako leto, in števila zaposlenih, ki se je upoštevalo pri odobritvi znižanja davka, ter s predložitvijo ustreznih dokumentarnih dokazil),

| — | dokazilo o izvoru dohodka vseh upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec in izbranih v okviru spremljanja za leti 2012 in 2013, ter največjih 25 prejemnikov pomoči iz sheme ZFM v obdobju od leta 2007 do leta 2011 in v letu 2014 (z ustreznimi dokumentarnimi dokazili), |
| --- | --- |

—

dokazilo o izvoru dohodka vseh upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec in izbranih v okviru spremljanja za leti 2012 in 2013, ter največjih 25 prejemnikov pomoči iz sheme ZFM v obdobju od leta 2007 do leta 2011 in v letu 2014 (z ustreznimi dokumentarnimi dokazili),

| — | dokazilo o dejanskem kraju opravljanja dejavnosti vseh upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec, v obdobju od leta 2007 do leta 2014 (vključno z ustreznimi dokumentarnimi dokazili), |
| --- | --- |

—

dokazilo o dejanskem kraju opravljanja dejavnosti vseh upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec, v obdobju od leta 2007 do leta 2014 (vključno z ustreznimi dokumentarnimi dokazili),

| — | izračun števila zaposlenih vseh upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec, (v obdobju od leta 2007 do leta 2014) v ekvivalentih polnega delovnega časa v skladu z opredelitvijo iz odstavka 58 in opombe 52 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 (vključno z ustreznimi dokumentarnimi dokazili), |
| --- | --- |

—

izračun števila zaposlenih vseh upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec, (v obdobju od leta 2007 do leta 2014) v ekvivalentih polnega delovnega časa v skladu z opredelitvijo iz odstavka 58 in opombe 52 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 (vključno z ustreznimi dokumentarnimi dokazili),

| — | utemeljitev, ki do takrat ni bila zagotovljena, glede pogojev združljivosti sheme ZFM, ki jo je izvajala Portugalska, na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 ali člena 107(3), točka (a), PDEU. |
| --- | --- |

—

utemeljitev, ki do takrat ni bila zagotovljena, glede pogojev združljivosti sheme ZFM, ki jo je izvajala Portugalska, na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 ali člena 107(3), točka (a), PDEU.

| (53) | Komisija je Portugalsko obvestila tudi, da bo morala v primeru, da navedene informacije ne bi bile zagotovljene, sprejeti odločitev na podlagi informacij, ki jih ima na voljo (62). |
| --- | --- |

(53)

Komisija je Portugalsko obvestila tudi, da bo morala v primeru, da navedene informacije ne bi bile zagotovljene, sprejeti odločitev na podlagi informacij, ki jih ima na voljo (62).

62

| (54) | Portugalska je v dopisih z dne 11. in 26. septembra 2018 (63) oziroma 24. aprila 2019 predložila dodatne informacije o izvajanju sheme ZFM in pripombe glede sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(54)

Portugalska je v dopisih z dne 11. in 26. septembra 2018 (63) oziroma 24. aprila 2019 predložila dodatne informacije o izvajanju sheme ZFM in pripombe glede sklepa o začetku postopka.

63

| (55) | Portugalska je 11. septembra 2018 predložila podatke o vseh podjetjih, vključenih v shemo ZFM v celotnem obdobju izvajanja sheme (od leta 2007 do leta 2014). Navedla je tudi zneske pomoči, ki so jih posamezni upravičenci prejeli vsako leto do leta 2014. Poleg tega je predložila seznam 25 največjih upravičencev v okviru sheme ZFM v obdobju od leta 2007 do leta 2011 in v letu 2014 (64) in navedla prejete zneske pomoči. Z dopisom z dne 26. septembra 2018 je predložila tudi seznam zaposlenih v vseh podjetjih, vključenih v shemo ZFM, v obdobju od leta 2007 do leta 2014 (65). Vendar te informacije ne omogočajo popolnega preverjanja problematičnih vidikov, ki so bili ugotovljeni pri spremljanju in vključujejo: (i) člane upravnih odborov in delavce, ki to funkcijo opravljajo v več podjetjih, vključenih v shemo ZFM, hkrati, (ii) primere dvojnega štetja delovnih mest in (iii) zaposlitve s krajšim delovnim časom, ki se upoštevajo pri ustvarjanju/ohranjanju delovnih mest in polnih davčnih ugodnostih, dodeljenih podjetjem, vključenim v shemo ZFM. |
| --- | --- |

(55)

Portugalska je 11. septembra 2018 predložila podatke o vseh podjetjih, vključenih v shemo ZFM v celotnem obdobju izvajanja sheme (od leta 2007 do leta 2014). Navedla je tudi zneske pomoči, ki so jih posamezni upravičenci prejeli vsako leto do leta 2014. Poleg tega je predložila seznam 25 največjih upravičencev v okviru sheme ZFM v obdobju od leta 2007 do leta 2011 in v letu 2014 (64) in navedla prejete zneske pomoči. Z dopisom z dne 26. septembra 2018 je predložila tudi seznam zaposlenih v vseh podjetjih, vključenih v shemo ZFM, v obdobju od leta 2007 do leta 2014 (65). Vendar te informacije ne omogočajo popolnega preverjanja problematičnih vidikov, ki so bili ugotovljeni pri spremljanju in vključujejo: (i) člane upravnih odborov in delavce, ki to funkcijo opravljajo v več podjetjih, vključenih v shemo ZFM, hkrati, (ii) primere dvojnega štetja delovnih mest in (iii) zaposlitve s krajšim delovnim časom, ki se upoštevajo pri ustvarjanju/ohranjanju delovnih mest in polnih davčnih ugodnostih, dodeljenih podjetjem, vključenim v shemo ZFM.

64

65

| (56) | Portugalska ni zagotovila informacij o številu zaposlenih, ki se je upoštevalo pri odobritvi znižanja davka v letih 2008, 2009 in 2010 (66), v zvezi z letoma 2011 in 2014 pa je predložila nepopolne informacije (67). Poleg tega je predstavitev informacij o številu zaposlenih v posameznih letih nejasna zaradi (i) različnih virov in (ii) različnih obdobij prijave brez jasne povezave med številom ustvarjenih/ohranjenih delovnih mest in zneskom prejete pomoči v posameznih obdobjih. |
| --- | --- |

(56)

Portugalska ni zagotovila informacij o številu zaposlenih, ki se je upoštevalo pri odobritvi znižanja davka v letih 2008, 2009 in 2010 (66), v zvezi z letoma 2011 in 2014 pa je predložila nepopolne informacije (67). Poleg tega je predstavitev informacij o številu zaposlenih v posameznih letih nejasna zaradi (i) različnih virov in (ii) različnih obdobij prijave brez jasne povezave med številom ustvarjenih/ohranjenih delovnih mest in zneskom prejete pomoči v posameznih obdobjih.

66

67

| (57) | Portugalska poleg tega ni zagotovila naslednjih informacij, podatkov in podpornih dokumentarnih dokazil (68), potrebnih za oceno združljivosti pomoči:






  — | dokazila o dokumentaciji, uporabljeni za preverjanje števila zaposlenih; Portugalska je v zvezi z obdobjem do leta 2010 navedla, da podjetjem v davčnih napovedih ni bilo treba navesti števila zaposlenih, |
| --- | --- | --- |

(57)

Portugalska poleg tega ni zagotovila naslednjih informacij, podatkov in podpornih dokumentarnih dokazil (68), potrebnih za oceno združljivosti pomoči:

68

—

dokazila o dokumentaciji, uporabljeni za preverjanje števila zaposlenih; Portugalska je v zvezi z obdobjem do leta 2010 navedla, da podjetjem v davčnih napovedih ni bilo treba navesti števila zaposlenih,

| — | dokazila o izvoru dohodka upravičencev, vključenih v vzorec in izbranih med predhodno preiskavo (69), in največjih 25 upravičencev v okviru sheme ZFM v obdobju od leta 2007 do leta 2009 (70), |
| --- | --- |

—

dokazila o izvoru dohodka upravičencev, vključenih v vzorec in izbranih med predhodno preiskavo (69), in največjih 25 upravičencev v okviru sheme ZFM v obdobju od leta 2007 do leta 2009 (70),

69

70

| — | dokazila o dejanskem kraju opravljanja dejavnosti zaposlenih pri upravičencih v okviru sheme ZFM, |
| --- | --- |

—

dokazila o dejanskem kraju opravljanja dejavnosti zaposlenih pri upravičencih v okviru sheme ZFM,

| — | izračun števila zaposlenih vseh upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec in izbranih med spremljanjem, v letih 2012 in 2013 ter zaposlenih pri največjih 25 upravičencih do pomoči v obdobju od leta 2007 do leta 2011 in v letu 2014 v EPDČ v skladu z opredelitvijo iz odstavka 58 in opombe 52 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007. |
| --- | --- |

—

izračun števila zaposlenih vseh upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec in izbranih med spremljanjem, v letih 2012 in 2013 ter zaposlenih pri največjih 25 upravičencih do pomoči v obdobju od leta 2007 do leta 2011 in v letu 2014 v EPDČ v skladu z opredelitvijo iz odstavka 58 in opombe 52 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007.

| (58) | Na sestanku s službami Komisije 10. aprila 2019, omenjenem v uvodni izjavi 8 tega sklepa, je bila Portugalska opozorjena na postopkovne korake tekočega formalnega postopka preiskave in opomnjena, da se je septembra 2017 zavezala k vzajemnemu sodelovanju, kar pa do takrat ni prineslo oprijemljivih rezultatov. Portugalska je bila poleg tega pozvana, naj predloži manjkajoče informacije iz odstavka 64 sklepa o začetku postopka, kar bi službam Komisije zagotovilo celovit nabor dejstev/informacij o shemi ZFM. |
| --- | --- |

(58)

Na sestanku s službami Komisije 10. aprila 2019, omenjenem v uvodni izjavi 8 tega sklepa, je bila Portugalska opozorjena na postopkovne korake tekočega formalnega postopka preiskave in opomnjena, da se je septembra 2017 zavezala k vzajemnemu sodelovanju, kar pa do takrat ni prineslo oprijemljivih rezultatov. Portugalska je bila poleg tega pozvana, naj predloži manjkajoče informacije iz odstavka 64 sklepa o začetku postopka, kar bi službam Komisije zagotovilo celovit nabor dejstev/informacij o shemi ZFM.

| (59) | Portugalska je v dopisu z dne 24. aprila 2019 (71) v odgovor na predhodno mnenje Komisije o neustreznosti davčnih kontrol (72) predložila podatke o davčnih kontrolah, ki so bile med letoma 2015 in 2018 v obliki davčnih inšpekcijskih pregledov opravljene pri upravičencih v okviru sheme ZFM (73). V zadevnem obdobju je bilo začetih [300–600] davčnih inšpekcijskih pregledov, [300–600] davčnih inšpekcijskih pregledov pa je bilo zaključenih. Vrednost sporočenih davčnih popravkov znaša približno [100–250] milijonov EUR. Portugalska je sporočila tudi razhajanja v zvezi s [100–300] davčnimi napovedmi upravičencev v okviru sheme ZFM. Kar zadeva zaključene davčne inšpekcijske preglede, izvedene v zvezi s shemo ZFM (Režimom III), pa na podlagi predloženih informacij ni bilo mogoče ugotoviti povezave med davčnimi kontrolami in sporočenimi popravki ter vprašanjema, v zvezi s katerima je bil sprožen formalni postopek preiskave. |
| --- | --- |

(59)

Portugalska je v dopisu z dne 24. aprila 2019 (71) v odgovor na predhodno mnenje Komisije o neustreznosti davčnih kontrol (72) predložila podatke o davčnih kontrolah, ki so bile med letoma 2015 in 2018 v obliki davčnih inšpekcijskih pregledov opravljene pri upravičencih v okviru sheme ZFM (73). V zadevnem obdobju je bilo začetih [300–600] davčnih inšpekcijskih pregledov, [300–600] davčnih inšpekcijskih pregledov pa je bilo zaključenih. Vrednost sporočenih davčnih popravkov znaša približno [100–250] milijonov EUR. Portugalska je sporočila tudi razhajanja v zvezi s [100–300] davčnimi napovedmi upravičencev v okviru sheme ZFM. Kar zadeva zaključene davčne inšpekcijske preglede, izvedene v zvezi s shemo ZFM (Režimom III), pa na podlagi predloženih informacij ni bilo mogoče ugotoviti povezave med davčnimi kontrolami in sporočenimi popravki ter vprašanjema, v zvezi s katerima je bil sprožen formalni postopek preiskave.

71

72

73

| (60) | Portugalska je poleg tega priznala, da bi bilo treba merila glede ustvarjanja/ohranjanja delovnih mest dodatno pojasniti, da bi se odpravili vsi dvomi glede njihove razlage, tako da bi se preprečile zlorabe zadevne pomoči in uvedla dodatna zagotovila glede tega, da upoštevanje števila delovnih mest prispeva k socialnemu in gospodarskemu razvoju Madeire (74). V zvezi s tem je Portugalska predložila osnutek sklepa (projeto de despacho da Vice-Presidência do Governo Regional da Madeira), v katerem je pojasnjen pojem ustvarjanja delovnih mest v skladu z opredelitvami iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 (75). |
| --- | --- |

(60)

Portugalska je poleg tega priznala, da bi bilo treba merila glede ustvarjanja/ohranjanja delovnih mest dodatno pojasniti, da bi se odpravili vsi dvomi glede njihove razlage, tako da bi se preprečile zlorabe zadevne pomoči in uvedla dodatna zagotovila glede tega, da upoštevanje števila delovnih mest prispeva k socialnemu in gospodarskemu razvoju Madeire (74). V zvezi s tem je Portugalska predložila osnutek sklepa (projeto de despacho da Vice-Presidência do Governo Regional da Madeira), v katerem je pojasnjen pojem ustvarjanja delovnih mest v skladu z opredelitvami iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 (75).

74

projeto de despacho da Vice-Presidência do Governo Regional da Madeira

75

| (61) | Portugalska je v zvezi s tem priznala, da so bile zakonodajne spremembe sheme ZFM nujne, da bi se preprečile morebitne zlorabe. Poleg tega je v zvezi s shemo ZFM predlagala vrsto zakonodajnih, regulativnih in inšpekcijskih ukrepov, za katere je zaprosila za soglasje Komisije v obliki priporočila, v katerem Komisija zadevni državi članici predlaga primerne ukrepe v skladu s členom 22, točki (a) in (b), Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (76). Portugalska je kot drugo možnost predvidela odobritev zadevnih pravnih sprememb s sklepom Komisije (pogojnim sklepom) v skladu s členom 9(4) Uredbe (EU) 2015/1589 (77). |
| --- | --- |

(61)

Portugalska je v zvezi s tem priznala, da so bile zakonodajne spremembe sheme ZFM nujne, da bi se preprečile morebitne zlorabe. Poleg tega je v zvezi s shemo ZFM predlagala vrsto zakonodajnih, regulativnih in inšpekcijskih ukrepov, za katere je zaprosila za soglasje Komisije v obliki priporočila, v katerem Komisija zadevni državi članici predlaga primerne ukrepe v skladu s členom 22, točki (a) in (b), Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (76). Portugalska je kot drugo možnost predvidela odobritev zadevnih pravnih sprememb s sklepom Komisije (pogojnim sklepom) v skladu s členom 9(4) Uredbe (EU) 2015/1589 (77).

76

77

| (62) | Poleg tega, da je pojasnila pojem ustvarjanja delovnih mest iz uvodne izjave 60 tega sklepa, je Portugalska predlagala spremembe pravne podlage sheme ZFM (78), in sicer: (i) izključitev SGPS (79); (ii) namenitev prihodkov iz davkov od dohodkov pravnih oseb v okviru sheme ZFM za doseganje ciljev politike na področju zdravja in izobraževanja; (iii) uvedbo posebne klavzule za preprečevanje zlorab sheme ZFM v skladu z Direktivo Sveta (EU) 2016/1164 (80) o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga, v zvezi s hibridnimi neskladji s tretjimi državami in (iv) določitev meril za opredelitev velikih davčnih zavezancev, vključenih v shemo ZFM, katerih davčni položaj poleg dejavnosti davčnega inšpekcijskega nadzora, ki se izvajajo vsako leto, zahteva tudi stalno spremljanje s strani urada proste cone (Gabinete da Zona Franca) (81). |
| --- | --- |

(62)

Poleg tega, da je pojasnila pojem ustvarjanja delovnih mest iz uvodne izjave 60 tega sklepa, je Portugalska predlagala spremembe pravne podlage sheme ZFM (78), in sicer: (i) izključitev SGPS (79); (ii) namenitev prihodkov iz davkov od dohodkov pravnih oseb v okviru sheme ZFM za doseganje ciljev politike na področju zdravja in izobraževanja; (iii) uvedbo posebne klavzule za preprečevanje zlorab sheme ZFM v skladu z Direktivo Sveta (EU) 2016/1164 (80) o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga, v zvezi s hibridnimi neskladji s tretjimi državami in (iv) določitev meril za opredelitev velikih davčnih zavezancev, vključenih v shemo ZFM, katerih davčni položaj poleg dejavnosti davčnega inšpekcijskega nadzora, ki se izvajajo vsako leto, zahteva tudi stalno spremljanje s strani urada proste cone (Gabinete da Zona Franca) (81).

78

79

80

Gabinete da Zona Franca

81

4.2   Pripombe Portugalske

Pripombe Portugalske

| (63) | Pripombe, ki jih je Portugalska predložila v dopisu z dne 26. septembra 2018, so povzete v spodnjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(63)

Pripombe, ki jih je Portugalska predložila v dopisu z dne 26. septembra 2018, so povzete v spodnjih uvodnih izjavah.

| (64) | Portugalska trdi, da bi imel negativni sklep v zvezi s shemo ZFM dramatične in nepopravljive posledice za gospodarsko vzdržnost Madeire (82). Komisija bi v primeru Madeire zato morala upoštevati njen status najbolj oddaljene regije, priznan v členu 349 PDEU. |
| --- | --- |

(64)

Portugalska trdi, da bi imel negativni sklep v zvezi s shemo ZFM dramatične in nepopravljive posledice za gospodarsko vzdržnost Madeire (82). Komisija bi v primeru Madeire zato morala upoštevati njen status najbolj oddaljene regije, priznan v členu 349 PDEU.

82

| (65) | Portugalska trdi tudi, da bi morala Komisija v svoji oceni upoštevati gospodarski učinek sheme ZFM na razvoj regije (83), zlasti na nacionalno, evropsko in mednarodno trgovino (84). |
| --- | --- |

(65)

Portugalska trdi tudi, da bi morala Komisija v svoji oceni upoštevati gospodarski učinek sheme ZFM na razvoj regije (83), zlasti na nacionalno, evropsko in mednarodno trgovino (84).

83

84

| (66) | Portugalska meni, da bi bila tekoča poglobljena preiskava diskriminatorna do Madeire v primerjavi z drugimi jurisdikcijami, ki uporabljajo preferencialne stopnje davka na dohodek in se izognejo pravilom o državni pomoči ne uporabljajo (85). |
| --- | --- |

(66)

Portugalska meni, da bi bila tekoča poglobljena preiskava diskriminatorna do Madeire v primerjavi z drugimi jurisdikcijami, ki uporabljajo preferencialne stopnje davka na dohodek in se izognejo pravilom o državni pomoči ne uporabljajo (85).

85

Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

| (67) | Po mnenju Portugalske shema ZFM ne vključuje državnih sredstev (tj. povečanja odhodkov ali celo zmanjšanja prihodkov v javnem proračunu). Shema ne vključuje dejanskih davčnih izdatkov, temveč zgolj navidezne davčne izdatke ali celo računovodsko fikcijo (teoretične izgube davčnih prihodkov) (86). Portugalska pojasnjuje tudi, da ustanavljanje podjetij in njihove naložbe v okviru sheme ZFM temeljijo zgolj na obstoju davčne olajšave. V primeru neobstoja davčne olajšave podjetja ne bi bila ustanovljena v okviru sheme ZFM ali plačevala običajnih davkov, ki se uporabljajo na celinski Portugalski ali Madeiri (87). |
| --- | --- |

(67)

Po mnenju Portugalske shema ZFM ne vključuje državnih sredstev (tj. povečanja odhodkov ali celo zmanjšanja prihodkov v javnem proračunu). Shema ne vključuje dejanskih davčnih izdatkov, temveč zgolj navidezne davčne izdatke ali celo računovodsko fikcijo (teoretične izgube davčnih prihodkov) (86). Portugalska pojasnjuje tudi, da ustanavljanje podjetij in njihove naložbe v okviru sheme ZFM temeljijo zgolj na obstoju davčne olajšave. V primeru neobstoja davčne olajšave podjetja ne bi bila ustanovljena v okviru sheme ZFM ali plačevala običajnih davkov, ki se uporabljajo na celinski Portugalski ali Madeiri (87).

86

87

| (68) | Portugalska trdi, da je shema ZFM del splošne ekonomije portugalskega davčnega sistema (88). Meni tudi, da je treba v skladu s prakso Komisije (89) nizko davčno stopnjo, ki se uporablja v celotni državi članici ali avtonomni regiji, obravnavati kot splošni ukrep in da zato ne zagotavlja prednosti podjetjem, vključenim v shemo ZFM (90). |
| --- | --- |

(68)

Portugalska trdi, da je shema ZFM del splošne ekonomije portugalskega davčnega sistema (88). Meni tudi, da je treba v skladu s prakso Komisije (89) nizko davčno stopnjo, ki se uporablja v celotni državi članici ali avtonomni regiji, obravnavati kot splošni ukrep in da zato ne zagotavlja prednosti podjetjem, vključenim v shemo ZFM (90).

88

89

90

| (69) | Po mnenju Portugalske shema ZFM tudi ni selektivna, saj ukrep ne daje „prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“ v smislu člena 107(1) PDEU. Portugalska trdi, da se v skladu s členom 36(6) EBF vsa podjetja, ki opravljajo trgovinske, industrijske, pomorske ali druge storitvene dejavnosti, verjetno vključijo v shemo ZFM (če niso izrecno izključena iz sheme kot v primeru podjetij, ki opravljajo zavarovalniške in finančne dejavnosti). Davčne ugodnosti, ki jih uživajo upravičenci v okviru sheme ZFM, zato ne izpolnjujejo pogoja selektivnosti, ki je bistven za obstoj državne pomoči. Nazadnje ni mogoče niti sklepati, da selektivnost de facto obstaja, saj zadevne davčne ugodnosti niso namenjene zgolj posameznim kategorijam ali sektorjem s skupnimi značilnostmi. |
| --- | --- |

(69)

Po mnenju Portugalske shema ZFM tudi ni selektivna, saj ukrep ne daje „prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“ v smislu člena 107(1) PDEU. Portugalska trdi, da se v skladu s členom 36(6) EBF vsa podjetja, ki opravljajo trgovinske, industrijske, pomorske ali druge storitvene dejavnosti, verjetno vključijo v shemo ZFM (če niso izrecno izključena iz sheme kot v primeru podjetij, ki opravljajo zavarovalniške in finančne dejavnosti). Davčne ugodnosti, ki jih uživajo upravičenci v okviru sheme ZFM, zato ne izpolnjujejo pogoja selektivnosti, ki je bistven za obstoj državne pomoči. Nazadnje ni mogoče niti sklepati, da selektivnost de facto obstaja, saj zadevne davčne ugodnosti niso namenjene zgolj posameznim kategorijam ali sektorjem s skupnimi značilnostmi.

de facto

| (70) | Portugalska trdi, da je treba shemo ZFM obravnavati kot splošni ukrep in ne kot ukrep državne pomoči (91). Obravnavani ukrep ne pomeni selektivne prednosti za podjetja, vključena v shemo ZFM, in ga je mogoče utemeljiti z logiko davčnega sistema. Nazadnje Portugalska meni, da Komisija nosi dokazno breme v zvezi z ugotavljanjem, ali shema ZFM vključuje pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(70)

Portugalska trdi, da je treba shemo ZFM obravnavati kot splošni ukrep in ne kot ukrep državne pomoči (91). Obravnavani ukrep ne pomeni selektivne prednosti za podjetja, vključena v shemo ZFM, in ga je mogoče utemeljiti z logiko davčnega sistema. Nazadnje Portugalska meni, da Komisija nosi dokazno breme v zvezi z ugotavljanjem, ali shema ZFM vključuje pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

91

| (71) | Poleg tega Portugalska trdi, da je treba v primeru, da shema ZFM pomeni pomoč, to pomoč obravnavati kot veljavno pomoč. Shema ZFM je bila vzpostavljena pred pristopom Portugalske k EGS (92) in zunaj okvira pogajanj o veljavni pomoči ni bila bistveno spremenjena. Zato se za shemo ZFM se ne bi smela uporabljati zahteva glede predhodne odobritve Komisije v skladu s členom 108(3) PDEU. Namesto tega bi morala Komisija začeti postopek v zvezi s primernimi ukrepi (93), ki bi lahko vključevali spremembo vsebine sheme pomoči, uvedbo zahtev ali njihovo pojasnitev. Kot drugo možnost Portugalska predlaga, da Komisija sprejme pozitivni sklep pod določenimi pogoji (pogojni sklep) (94). |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega Portugalska trdi, da je treba v primeru, da shema ZFM pomeni pomoč, to pomoč obravnavati kot veljavno pomoč. Shema ZFM je bila vzpostavljena pred pristopom Portugalske k EGS (92) in zunaj okvira pogajanj o veljavni pomoči ni bila bistveno spremenjena. Zato se za shemo ZFM se ne bi smela uporabljati zahteva glede predhodne odobritve Komisije v skladu s členom 108(3) PDEU. Namesto tega bi morala Komisija začeti postopek v zvezi s primernimi ukrepi (93), ki bi lahko vključevali spremembo vsebine sheme pomoči, uvedbo zahtev ali njihovo pojasnitev. Kot drugo možnost Portugalska predlaga, da Komisija sprejme pozitivni sklep pod določenimi pogoji (pogojni sklep) (94).

92

93

94

Izvor dobička, za katerega se uporablja znižanje davka od dohodkov

Izvor dobička, za katerega se uporablja znižanje davka od dohodkov

| (72) | Portugalska priznava, da je v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013 določeno, da se pomoč v obliki znižanja davka od dohodkov pravnih oseb uporablja za dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri (95). Vendar Portugalska zavrača ugotovitev Komisije, da podjetja, ki svojih dejavnosti ne opravljajo na Madeiri, nimajo nobenih dodatnih stroškov, povezanih z dejavnostjo v najbolj oddaljeni regiji, in da zato niso upravičena do regionalne pomoči za tekoče poslovanje (96). |
| --- | --- |

(72)

Portugalska priznava, da je v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013 določeno, da se pomoč v obliki znižanja davka od dohodkov pravnih oseb uporablja za dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri (95). Vendar Portugalska zavrača ugotovitev Komisije, da podjetja, ki svojih dejavnosti ne opravljajo na Madeiri, nimajo nobenih dodatnih stroškov, povezanih z dejavnostjo v najbolj oddaljeni regiji, in da zato niso upravičena do regionalne pomoči za tekoče poslovanje (96).

95

96

| (73) | Portugalska opozarja, da so bili količinsko opredeljeni dodatni stroški, ki so jih imela podjetja v najbolj oddaljeni regiji Madeira (97), prilagojeni gospodarski razsežnosti sheme ZFM, ki je bila priznana v sklepu Komisije iz leta 2007 (98). Poleg tega je sedanje izvajanje sheme ZFM v celoti skladno z navedbami iz sklepov Komisije iz let 2007 in 2013, v katerih je bilo ugotovljeno, da ukrep omogoča kritje dodatnih stroškov podjetij v navedeni najbolj oddaljeni regiji (99). Portugalska poleg tega trdi, da so davčne ugodnosti sheme ZFM bistveno nižje od zneska dodatnih stroškov in da se pogoj, da se dejavnosti dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, odraža v obveznosti glede izdaje dovoljenja za vključitev v shemo ZFM in skladnosti z drugimi zakonskimi zahtevami, zaradi česar so podjetja, vključena v shemo ZFM (Režim III), zakoniti upravičenci do pomoči iz sheme in regionalne pomoči za tekoče poslovanje (100). |
| --- | --- |

(73)

Portugalska opozarja, da so bili količinsko opredeljeni dodatni stroški, ki so jih imela podjetja v najbolj oddaljeni regiji Madeira (97), prilagojeni gospodarski razsežnosti sheme ZFM, ki je bila priznana v sklepu Komisije iz leta 2007 (98). Poleg tega je sedanje izvajanje sheme ZFM v celoti skladno z navedbami iz sklepov Komisije iz let 2007 in 2013, v katerih je bilo ugotovljeno, da ukrep omogoča kritje dodatnih stroškov podjetij v navedeni najbolj oddaljeni regiji (99). Portugalska poleg tega trdi, da so davčne ugodnosti sheme ZFM bistveno nižje od zneska dodatnih stroškov in da se pogoj, da se dejavnosti dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, odraža v obveznosti glede izdaje dovoljenja za vključitev v shemo ZFM in skladnosti z drugimi zakonskimi zahtevami, zaradi česar so podjetja, vključena v shemo ZFM (Režim III), zakoniti upravičenci do pomoči iz sheme in regionalne pomoči za tekoče poslovanje (100).

97

98

99

100

| (74) | Portugalska ponovno poudarja, da bi moralo navedeno izvajanje dejavnosti na Madeiri pomeniti le, da se dejavnost izvaja na Madeiri, če ima zadevno podjetje tam sedež ter center za upravljanje in odločanje, ne pa tudi vsega stalnega človeškega kapitala. Portugalska meni, da Komisija z zahtevo po dejanskem izvajanju dejavnosti, ki so po definiciji mednarodne, na Madeiri zanika povezavo teh mednarodnih dejavnosti z regijo, ki bila je priznana v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013 (101). |
| --- | --- |

(74)

Portugalska ponovno poudarja, da bi moralo navedeno izvajanje dejavnosti na Madeiri pomeniti le, da se dejavnost izvaja na Madeiri, če ima zadevno podjetje tam sedež ter center za upravljanje in odločanje, ne pa tudi vsega stalnega človeškega kapitala. Portugalska meni, da Komisija z zahtevo po dejanskem izvajanju dejavnosti, ki so po definiciji mednarodne, na Madeiri zanika povezavo teh mednarodnih dejavnosti z regijo, ki bila je priznana v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013 (101).

101

| (75) | Portugalska poleg tega znova izraža svoje stališče, da zahteva, v skladu s katero je treba dejavnosti dejansko in fizično izvajati na Madeiri, ne pomeni in ne more pomeniti, da morajo biti dejavnosti geografsko omejene na ozemlje Madeire, prihodki pa ustvarjeni izključno na tem geografskem območju. Ozka razlaga Komisije zato ni v skladu z ustaljeno sodno prakso Unije glede središča glavnih interesov (102), prakso odločanja Komisije, sodno prakso Unije glede učinka prelivanja (103) ter temeljno pravico Unije do ustanavljanja in prostega pretoka blaga, oseb, storitev in kapitala. |
| --- | --- |

(75)

Portugalska poleg tega znova izraža svoje stališče, da zahteva, v skladu s katero je treba dejavnosti dejansko in fizično izvajati na Madeiri, ne pomeni in ne more pomeniti, da morajo biti dejavnosti geografsko omejene na ozemlje Madeire, prihodki pa ustvarjeni izključno na tem geografskem območju. Ozka razlaga Komisije zato ni v skladu z ustaljeno sodno prakso Unije glede središča glavnih interesov (102), prakso odločanja Komisije, sodno prakso Unije glede učinka prelivanja (103) ter temeljno pravico Unije do ustanavljanja in prostega pretoka blaga, oseb, storitev in kapitala.

102

103

| (76) | Portugalska nadalje meni, da pripisljivost temelji na kraju glavnega sedeža ali dejanskega upravljanja podjetja. To je popolnoma v skladu s sklepom Komisije iz leta 2007, v katerem je določeno, da se shema uporablja brez razlikovanja med podjetji s sedežem na Portugalskem in podjetji s sedežem zunaj Portugalske (104). V sklepu Komisije iz leta 2013 se poleg tega priznava, da so dejavnosti podjetij z dovoljenjem v okviru sheme ZFM v bistvu mednarodne narave, saj so dejavnosti, ki jih opravljajo ta podjetja, odprte za mednarodno konkurenco (105). Drugačna razlaga odstavka 14 sklepa Komisije iz leta 2007, v skladu s katero se lahko zadevne dejavnosti v celoti izvajajo le znotraj strogih geografskih meja Madeire, je zato v nasprotju s samo shemo ZFM in smernicami o regionalni pomoči iz leta 2007 kot ključnim instrumentom za privabljanje naložb z notranjega trga in drugih trgov. Prav tako je v nasprotju s ciljem člena 349 PDEU, ki omogoča sprejetje posebnih (davčnih) ukrepov za privabljanje naložb ter s tem spodbujanje modernizacije in diverzifikacije gospodarstva. |
| --- | --- |

(76)

Portugalska nadalje meni, da pripisljivost temelji na kraju glavnega sedeža ali dejanskega upravljanja podjetja. To je popolnoma v skladu s sklepom Komisije iz leta 2007, v katerem je določeno, da se shema uporablja brez razlikovanja med podjetji s sedežem na Portugalskem in podjetji s sedežem zunaj Portugalske (104). V sklepu Komisije iz leta 2013 se poleg tega priznava, da so dejavnosti podjetij z dovoljenjem v okviru sheme ZFM v bistvu mednarodne narave, saj so dejavnosti, ki jih opravljajo ta podjetja, odprte za mednarodno konkurenco (105). Drugačna razlaga odstavka 14 sklepa Komisije iz leta 2007, v skladu s katero se lahko zadevne dejavnosti v celoti izvajajo le znotraj strogih geografskih meja Madeire, je zato v nasprotju s samo shemo ZFM in smernicami o regionalni pomoči iz leta 2007 kot ključnim instrumentom za privabljanje naložb z notranjega trga in drugih trgov. Prav tako je v nasprotju s ciljem člena 349 PDEU, ki omogoča sprejetje posebnih (davčnih) ukrepov za privabljanje naložb ter s tem spodbujanje modernizacije in diverzifikacije gospodarstva.

104

105

| (77) | Portugalska poleg tega izpolnjuje svoje zaveze iz akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (106) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt BEPS), ki ga je podpisala leta 2016. Akcijski načrt BEPS vključuje koncept bistvene dejavnosti, na podlagi katerega se lahko preferencialne sheme uporabljajo samo za prihodke, ki so vzročno povezani s stroški, ki jih ima podjetje z razvojem temeljnega sredstva. |
| --- | --- |

(77)

Portugalska poleg tega izpolnjuje svoje zaveze iz akcijskega načrta OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (106) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt BEPS), ki ga je podpisala leta 2016. Akcijski načrt BEPS vključuje koncept bistvene dejavnosti, na podlagi katerega se lahko preferencialne sheme uporabljajo samo za prihodke, ki so vzročno povezani s stroški, ki jih ima podjetje z razvojem temeljnega sredstva.

106

| (78) | Portugalska meni, da bi morala Komisija pri preučitvi zakonitosti sheme ZFM upoštevati merilo bistvene dejavnosti, opredeljeno v pravilih OECD, in zlasti splošna vodilna načela v zvezi z ocenjevanjem ukrepov v okviru akcijskega načrta BEPS (107). Portugalska meni, da bi morala Komisija v svojo oceno vključiti obstoječe pravne instrumente Unije za preprečevanje davčnih utaj in goljufij, zlasti pravila o zlorabi pristnih ureditev, določena v Direktivi (EU) 2016/1164. Upoštevati bi morala tudi pravila o obvezni avtomatični izmenjavi informacij na področju obdavčevanja v zvezi s čezmejnimi aranžmaji, o katerem se poroča, uvedena z Direktivo Sveta 2011/16/EU (108). |
| --- | --- |

(78)

Portugalska meni, da bi morala Komisija pri preučitvi zakonitosti sheme ZFM upoštevati merilo bistvene dejavnosti, opredeljeno v pravilih OECD, in zlasti splošna vodilna načela v zvezi z ocenjevanjem ukrepov v okviru akcijskega načrta BEPS (107). Portugalska meni, da bi morala Komisija v svojo oceno vključiti obstoječe pravne instrumente Unije za preprečevanje davčnih utaj in goljufij, zlasti pravila o zlorabi pristnih ureditev, določena v Direktivi (EU) 2016/1164. Upoštevati bi morala tudi pravila o obvezni avtomatični izmenjavi informacij na področju obdavčevanja v zvezi s čezmejnimi aranžmaji, o katerem se poroča, uvedena z Direktivo Sveta 2011/16/EU (108).

107

108

| (79) | Portugalska pojasnjuje, da naj bi se pravila proti izogibanju davkom, uvedena z Direktivo (EU) 2016/1164, uporabljala za nepristne ureditve (tj. v primerih, v katerih so podjetja, ki imajo sedež na območjih z nizkimi davki in na teh območjih ne opravljajo nobene vrste gospodarske dejavnosti, obdavčena po nižji ali celo ničelni davčni stopnji). V skladu z navedeno direktivo je treba poudariti, da bi se morala Komisija pri ocenjevanju zakonitosti podjetij, vključenih v shemo ZFM, v fazi ocenjevanja dodeljevanja državne pomoči opreti na splošne klavzule o preprečevanju zlorab. Portugalska meni, da je nesprejemljivo sklepati, da davčna ugodnost, ki je bila dodeljena podjetjem z dovoljenjem v okviru sheme ZFM in predstavlja davčno olajšavo, nujno pomeni, da so ta podjetja vključena v nepristno ureditev (109). |
| --- | --- |

(79)

Portugalska pojasnjuje, da naj bi se pravila proti izogibanju davkom, uvedena z Direktivo (EU) 2016/1164, uporabljala za nepristne ureditve (tj. v primerih, v katerih so podjetja, ki imajo sedež na območjih z nizkimi davki in na teh območjih ne opravljajo nobene vrste gospodarske dejavnosti, obdavčena po nižji ali celo ničelni davčni stopnji). V skladu z navedeno direktivo je treba poudariti, da bi se morala Komisija pri ocenjevanju zakonitosti podjetij, vključenih v shemo ZFM, v fazi ocenjevanja dodeljevanja državne pomoči opreti na splošne klavzule o preprečevanju zlorab. Portugalska meni, da je nesprejemljivo sklepati, da davčna ugodnost, ki je bila dodeljena podjetjem z dovoljenjem v okviru sheme ZFM in predstavlja davčno olajšavo, nujno pomeni, da so ta podjetja vključena v nepristno ureditev (109).

109

| (80) | Portugalska opisuje sistem davčnega nadzora, ki se izvaja v zvezi s podjetji, vključenimi v shemo ZFM (110). Opisuje tudi preverjanje zahteve glede ločenega računovodskega evidentiranja prihodkov v okviru sheme ZFM (111) in na tej podlagi izpodbija stališče Komisije iz sklepa o začetku postopka, da bi lahko obstajali dvomi glede učinkovitosti kontrol, ki jih izvajajo davčni organi (112). |
| --- | --- |

(80)

Portugalska opisuje sistem davčnega nadzora, ki se izvaja v zvezi s podjetji, vključenimi v shemo ZFM (110). Opisuje tudi preverjanje zahteve glede ločenega računovodskega evidentiranja prihodkov v okviru sheme ZFM (111) in na tej podlagi izpodbija stališče Komisije iz sklepa o začetku postopka, da bi lahko obstajali dvomi glede učinkovitosti kontrol, ki jih izvajajo davčni organi (112).

110

111

112

Ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest v regiji

Ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest v regiji

| (81) | Portugalska pojasnjuje, da je uvedba omejitev v zvezi z minimalnim številom delovnih mest neločljivo povezana s podobno logiko ukrepa za preprečevanje zlorab: cilj je bil preprečiti, da bi imela podjetja, ki ne izpolnjujejo zahteve glede bistvene gospodarske dejavnosti, na Madeiri neupravičeno prednost. Vendar to ne nalaga ali upravičuje tega, da bi se zahteve glede delovnih mest razlagale zunaj okvira veljavne zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(81)

Portugalska pojasnjuje, da je uvedba omejitev v zvezi z minimalnim številom delovnih mest neločljivo povezana s podobno logiko ukrepa za preprečevanje zlorab: cilj je bil preprečiti, da bi imela podjetja, ki ne izpolnjujejo zahteve glede bistvene gospodarske dejavnosti, na Madeiri neupravičeno prednost. Vendar to ne nalaga ali upravičuje tega, da bi se zahteve glede delovnih mest razlagale zunaj okvira veljavne zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje.

| (82) | Portugalska v zvezi z zakonodajo Unije o usklajevanju (113) trdi, da pravo Unije ne določa enotnega pojma pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja ali delavca (114) in posledično delovnega mesta. Ustrezen pojem delovnega mesta je določen v portugalskem delovnem pravu (115), ki ni v nasprotju z veljavnim pravom Unije. |
| --- | --- |

(82)

Portugalska v zvezi z zakonodajo Unije o usklajevanju (113) trdi, da pravo Unije ne določa enotnega pojma pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja ali delavca (114) in posledično delovnega mesta. Ustrezen pojem delovnega mesta je določen v portugalskem delovnem pravu (115), ki ni v nasprotju z veljavnim pravom Unije.

113

114

115

| (83) | Portugalska je bila vedno mnenja, da je zahteva, v skladu s katero morajo subjekti z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v okviru sheme ZFM ustvarjati ali ohranjati delovna mesta, izpolnjena le, če je pogodba o zaposlitvi sklenjena s podjetjem, vključenim v shemo ZFM (116). Oblik pogodb o zaposlitvi, določenih v predpisih Unije in nacionalnih predpisih, ni mogoče zanemariti, zlasti ne zaposlitev za določen čas ter (temeljne) svobode gibanja delavcev. |
| --- | --- |

(83)

Portugalska je bila vedno mnenja, da je zahteva, v skladu s katero morajo subjekti z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v okviru sheme ZFM ustvarjati ali ohranjati delovna mesta, izpolnjena le, če je pogodba o zaposlitvi sklenjena s podjetjem, vključenim v shemo ZFM (116). Oblik pogodb o zaposlitvi, določenih v predpisih Unije in nacionalnih predpisih, ni mogoče zanemariti, zlasti ne zaposlitev za določen čas ter (temeljne) svobode gibanja delavcev.

116

| (84) | Portugalska trdi tudi, da duh zakonodaje (117) in sodne prakse Unije (118) vključuje sprejemanje in zaščito različnih vrst delovnih razmerij (ne glede na to, ali so začasna ali stalna) in mobilnosti delavcev v državah članicah, in sicer z upoštevanjem tega pojava (mobilnosti), tudi kot spodbujevalca razvoja gospodarstva v državah članicah. Podobno Unija na splošno priznava možnost podjetij, da opravljajo storitve iz drugih držav članic in da začasno napotijo svoje delavce v te države članice, kar ponovno kaže na mobilno naravo sedanjih delovnih razmerij, ne da bi to pomenilo pomanjkljivo preverjanje, ali podjetja opravljajo pomembno gospodarsko dejavnost. Portugalska se zato ne strinja, da je zakonitost sheme ZFM neposredno odvisna od ustvarjanja določenega števila delovnih mest ali od okorelega pojma delovnega mesta, ki temelji izključno na pojmu (fizičnega) kraja, v katerem zaposleni stalno opravljajo svoje naloge (119). |
| --- | --- |

(84)

Portugalska trdi tudi, da duh zakonodaje (117) in sodne prakse Unije (118) vključuje sprejemanje in zaščito različnih vrst delovnih razmerij (ne glede na to, ali so začasna ali stalna) in mobilnosti delavcev v državah članicah, in sicer z upoštevanjem tega pojava (mobilnosti), tudi kot spodbujevalca razvoja gospodarstva v državah članicah. Podobno Unija na splošno priznava možnost podjetij, da opravljajo storitve iz drugih držav članic in da začasno napotijo svoje delavce v te države članice, kar ponovno kaže na mobilno naravo sedanjih delovnih razmerij, ne da bi to pomenilo pomanjkljivo preverjanje, ali podjetja opravljajo pomembno gospodarsko dejavnost. Portugalska se zato ne strinja, da je zakonitost sheme ZFM neposredno odvisna od ustvarjanja določenega števila delovnih mest ali od okorelega pojma delovnega mesta, ki temelji izključno na pojmu (fizičnega) kraja, v katerem zaposleni stalno opravljajo svoje naloge (119).

117

118

119

| (85) | Portugalska se sklicuje na pogajanja s Komisijo, ki so potekala v zvezi s sklepoma Komisije o odobritvi Režima II iz leta 2002 (120) in po katerih je Portugalska pristala na vključitev zgornjih mej davčne osnove, povezanih s številom delovnih mest; vendar to ni pomenilo, da je bil ta pogoj nujen, Portugalska pa sheme nikoli ni izvajala na ta način (121). |
| --- | --- |

(85)

Portugalska se sklicuje na pogajanja s Komisijo, ki so potekala v zvezi s sklepoma Komisije o odobritvi Režima II iz leta 2002 (120) in po katerih je Portugalska pristala na vključitev zgornjih mej davčne osnove, povezanih s številom delovnih mest; vendar to ni pomenilo, da je bil ta pogoj nujen, Portugalska pa sheme nikoli ni izvajala na ta način (121).

120

121

| (86) | Portugalska meni, da shema ZFM ni shema pomoči za zaposlovanje, temveč shema pomoči za diverzifikacijo in modernizacijo Madeire. Cilj sheme ZFM je predvsem prispevati k regionalnemu bruto domačemu proizvodu (v nadaljnjem besedilu: BDP). Prispevek sheme k BDP Madeire dokazuje močno povezavo med gospodarskimi dejavnostmi, ki jih opravljajo podjetja, vključena v shemo ZFM, in regijo. |
| --- | --- |

(86)

Portugalska meni, da shema ZFM ni shema pomoči za zaposlovanje, temveč shema pomoči za diverzifikacijo in modernizacijo Madeire. Cilj sheme ZFM je predvsem prispevati k regionalnemu bruto domačemu proizvodu (v nadaljnjem besedilu: BDP). Prispevek sheme k BDP Madeire dokazuje močno povezavo med gospodarskimi dejavnostmi, ki jih opravljajo podjetja, vključena v shemo ZFM, in regijo.

Opredelitev števila ustvarjenih delovnih mest

Opredelitev števila ustvarjenih delovnih mest

| (87) | Portugalska ponovno poudarja, da se pojma ustvarjanja delovnih mest in delovnih enot na leto (DEL) iz odstavka 58 in opombe 52 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 za shemo ZFM ne uporabljata. Opredelitvi se uporabljata samo za regionalno pomoč za naložbe (oddelek 4 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007), ne pa tudi za pomoč za tekoče poslovanje (oddelek 5 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007). Portugalska poleg tega poudarja, da uporaba koncepta DEL za regionalno pomoč v najbolj oddaljeni regiji nima precedensa, kar je v nasprotju s tem, kar je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka (122). Portugalski organi menijo, da je treba zaradi posebnih značilnosti najbolj oddaljenih regij sprejeti drugačno opredelitev ustvarjanja delovnih mest. Portugalska na splošno opozarja, da smernice o regionalni pomoči iz leta 2007 ter pogoji iz sklepov Komisije iz let 2007 in 2013 niso zavezujoči. Vsekakor se Portugalska ni nikoli zavezala, da bo uporabljala koncept ustvarjanja delovnih mest iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007. Pri izračunu ustvarjenih in ohranjenih delovnih mest v regiji se zato ne bi smeli uporabljati pogoji iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 ali število zaposlenih, določeno v skladu s členom 5 Priporočila Komisije o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (123). |
| --- | --- |

(87)

Portugalska ponovno poudarja, da se pojma ustvarjanja delovnih mest in delovnih enot na leto (DEL) iz odstavka 58 in opombe 52 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 za shemo ZFM ne uporabljata. Opredelitvi se uporabljata samo za regionalno pomoč za naložbe (oddelek 4 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007), ne pa tudi za pomoč za tekoče poslovanje (oddelek 5 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007). Portugalska poleg tega poudarja, da uporaba koncepta DEL za regionalno pomoč v najbolj oddaljeni regiji nima precedensa, kar je v nasprotju s tem, kar je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka (122). Portugalski organi menijo, da je treba zaradi posebnih značilnosti najbolj oddaljenih regij sprejeti drugačno opredelitev ustvarjanja delovnih mest. Portugalska na splošno opozarja, da smernice o regionalni pomoči iz leta 2007 ter pogoji iz sklepov Komisije iz let 2007 in 2013 niso zavezujoči. Vsekakor se Portugalska ni nikoli zavezala, da bo uporabljala koncept ustvarjanja delovnih mest iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007. Pri izračunu ustvarjenih in ohranjenih delovnih mest v regiji se zato ne bi smeli uporabljati pogoji iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 ali število zaposlenih, določeno v skladu s členom 5 Priporočila Komisije o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (123).

122

123

Delovna mesta zunaj regije Madeira

Delovna mesta zunaj regije Madeira

| (88) | Portugalska še enkrat poudarja, da ne bi smelo biti nujno, da se dejavnost upravičencev v okviru sheme ZFM izvaja v regiji, saj sta cilja sheme privabljanje tujih naložb in razvoj mednarodnih storitev. Ozka razlaga, na podlagi katere mora dejavnost potekati le na ozemlju Madeire, odpravlja spodbude za internacionalizacijo podjetij in je v nasprotju z logiko regionalnega razvoja, ki ga je treba spodbujati. Portugalska navaja, da delovna mesta, omejena zgolj na Madeiro, in prihodki od davkov niso bili glavni cilji sheme ZFM. |
| --- | --- |

(88)

Portugalska še enkrat poudarja, da ne bi smelo biti nujno, da se dejavnost upravičencev v okviru sheme ZFM izvaja v regiji, saj sta cilja sheme privabljanje tujih naložb in razvoj mednarodnih storitev. Ozka razlaga, na podlagi katere mora dejavnost potekati le na ozemlju Madeire, odpravlja spodbude za internacionalizacijo podjetij in je v nasprotju z logiko regionalnega razvoja, ki ga je treba spodbujati. Portugalska navaja, da delovna mesta, omejena zgolj na Madeiro, in prihodki od davkov niso bili glavni cilji sheme ZFM.

Nadzor nad ustvarjanjem/ohranjanjem delovnih mest

Nadzor nad ustvarjanjem/ohranjanjem delovnih mest

| (89) | Portugalska ponovno poudarja, da se nadzor nad ustvarjanjem/ohranjanjem delovnih mest v okviru sheme ZFM v zadostni meri izvaja na podlagi letnih davčnih napovedi, oddanih s pomočjo obrazcev (Modelos) 10 in 30, dokumenta DMR (mesečna izjava) ter izjave glede ustvarjenih/ohranjenih delovnih mestih v obrazcu Modelo 22, Priloga D, polje 6 (obvezno samo za prejemnike pomoči iz sheme ZFM) (124). Te izjave v skladu s portugalskim delovnim pravom omogočajo preverjanje obstoječih delovnih mest na začetku in koncu obračunskega leta. |
| --- | --- |

(89)

Portugalska ponovno poudarja, da se nadzor nad ustvarjanjem/ohranjanjem delovnih mest v okviru sheme ZFM v zadostni meri izvaja na podlagi letnih davčnih napovedi, oddanih s pomočjo obrazcev (Modelos) 10 in 30, dokumenta DMR (mesečna izjava) ter izjave glede ustvarjenih/ohranjenih delovnih mestih v obrazcu Modelo 22, Priloga D, polje 6 (obvezno samo za prejemnike pomoči iz sheme ZFM) (124). Te izjave v skladu s portugalskim delovnim pravom omogočajo preverjanje obstoječih delovnih mest na začetku in koncu obračunskega leta.

Modelos

Modelo 22

124

| (90) | Portugalska meni, da portugalski davčni sistem vključuje več instrumentov, ki omogočajo učinkovit nadzor sheme ZFM. Podjetja, vključena v shemo ZFM, so pod nazorom davčnega in carinskega organa (v nadaljnjem besedilu: organ AT), regionalne vlade, generalnega inšpektorata za finance in vseh drugih davčnih služb, vključno z direktoratom za preiskovanje goljufij in posebne ukrepe, direktoratom za davčne inšpekcije in enoto za velike davčne zavezance. Poleg tega se ob vsakem odkritju nezakonitih dejavnosti sprožijo upravni prekrškovni ali celo kazenski postopki. Nadzor, inšpekcija in preverjanje zakonitosti dejavnosti, ki se izvajajo v okviru sheme ZFM, so bili prednostne naloge v nacionalnih načrtih davčne inšpekcije. |
| --- | --- |

(90)

Portugalska meni, da portugalski davčni sistem vključuje več instrumentov, ki omogočajo učinkovit nadzor sheme ZFM. Podjetja, vključena v shemo ZFM, so pod nazorom davčnega in carinskega organa (v nadaljnjem besedilu: organ AT), regionalne vlade, generalnega inšpektorata za finance in vseh drugih davčnih služb, vključno z direktoratom za preiskovanje goljufij in posebne ukrepe, direktoratom za davčne inšpekcije in enoto za velike davčne zavezance. Poleg tega se ob vsakem odkritju nezakonitih dejavnosti sprožijo upravni prekrškovni ali celo kazenski postopki. Nadzor, inšpekcija in preverjanje zakonitosti dejavnosti, ki se izvajajo v okviru sheme ZFM, so bili prednostne naloge v nacionalnih načrtih davčne inšpekcije.

| (91) | Portugalska nazadnje meni, da predhodno stališče Komisije, v skladu s katerim različnih davčnih napovedi ni mogoče uporabiti kot podlago za natančen izračun števila delovnih mest, ki jih zagotavljajo posamezni upravičenci v okviru sheme ZFM, in kot sprejemljivo alternativo opredelitvi delovnih mest v smislu smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 (125), pomeni kršitev spoštovanja državnih funkcij iz člena 4(2) Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(91)

Portugalska nazadnje meni, da predhodno stališče Komisije, v skladu s katerim različnih davčnih napovedi ni mogoče uporabiti kot podlago za natančen izračun števila delovnih mest, ki jih zagotavljajo posamezni upravičenci v okviru sheme ZFM, in kot sprejemljivo alternativo opredelitvi delovnih mest v smislu smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 (125), pomeni kršitev spoštovanja državnih funkcij iz člena 4(2) Pogodbe o Evropski uniji.

125

Prispevek k regionalnemu razvoju

Prispevek k regionalnemu razvoju

| (92) | Portugalska poudarja prispevek sheme ZFM k regionalnemu razvoju najbolj oddaljene regije Madeira in je v zvezi s tem predložila študijo (126), v kateri je prikazana vloga sheme ZFM pri internacionalizaciji in diverzifikaciji gospodarstva Madeire. Trdi tudi, da je uporabljeni ukrep v skladu s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013 ter veljavnimi pravili o državni pomoči. Meni še, da bi morala Komisija dosledno oceniti shemo ZFM ob upoštevanju politik Unije za najbolj oddaljene regije v zvezi z ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo. |
| --- | --- |

(92)

Portugalska poudarja prispevek sheme ZFM k regionalnemu razvoju najbolj oddaljene regije Madeira in je v zvezi s tem predložila študijo (126), v kateri je prikazana vloga sheme ZFM pri internacionalizaciji in diverzifikaciji gospodarstva Madeire. Trdi tudi, da je uporabljeni ukrep v skladu s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013 ter veljavnimi pravili o državni pomoči. Meni še, da bi morala Komisija dosledno oceniti shemo ZFM ob upoštevanju politik Unije za najbolj oddaljene regije v zvezi z ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo.

126

Retroaktivna uporaba uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014

Retroaktivna uporaba uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014

| (93) | Portugalska ponovno poudarja, da se uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 ne sme uporabljati retroaktivno za določanje združljivosti dodelitve individualnih pomoči v okviru sheme ZFM, ki so bile na podlagi navedene uredbe izvzete. Poleg tega meni, da v skladu s prožno razlago uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 ni nujno, da morajo upravičenci v okviru sheme ZFM gospodarske dejavnosti opravljati izključno v najbolj oddaljeni regiji Madeira. Portugalska navaja, da mora izvajanje sheme ZFM temeljiti na takrat veljavnih smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007. |
| --- | --- |

(93)

Portugalska ponovno poudarja, da se uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 ne sme uporabljati retroaktivno za določanje združljivosti dodelitve individualnih pomoči v okviru sheme ZFM, ki so bile na podlagi navedene uredbe izvzete. Poleg tega meni, da v skladu s prožno razlago uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 ni nujno, da morajo upravičenci v okviru sheme ZFM gospodarske dejavnosti opravljati izključno v najbolj oddaljeni regiji Madeira. Portugalska navaja, da mora izvajanje sheme ZFM temeljiti na takrat veljavnih smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007.

Vračilo ter kršitev načela legitimnih pričakovanj in pravne varnosti

Vračilo ter kršitev načela legitimnih pričakovanj in pravne varnosti

| (94) | Portugalska trdi, da je Komisija shemo ZFM v preteklosti večkrat odobrila. Nacionalnih davčnih organov zato zdaj ni mogoče pozvati k izterjavi pomoči. |
| --- | --- |

(94)

Portugalska trdi, da je Komisija shemo ZFM v preteklosti večkrat odobrila. Nacionalnih davčnih organov zato zdaj ni mogoče pozvati k izterjavi pomoči.

| (95) | Portugalska poleg tega meni, da so bile vse davčne ugodnosti odobrene povsem v skladu s shemo ZFM. Drugačna razlaga zato ne bi bila v skladu z zahtevami glede jasnosti, točnosti ali predvidljivosti učinkov iz ustaljene sodne prakse Unije (127). Portugalska in prejemniki pomoči so domnevali, da se lahko zanesejo na to, da je bila izvedena shema ZFM ustrezno zajeta v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013. Portugalska navaja, da so podjetja, ki so prejela pomoč v okviru Režima III, pridobila pravico do pravne varnosti in legitimnih pričakovanj glede tega, da se zadnje ne bo uporabljal nikakršen sklep o vračilu. |
| --- | --- |

(95)

Portugalska poleg tega meni, da so bile vse davčne ugodnosti odobrene povsem v skladu s shemo ZFM. Drugačna razlaga zato ne bi bila v skladu z zahtevami glede jasnosti, točnosti ali predvidljivosti učinkov iz ustaljene sodne prakse Unije (127). Portugalska in prejemniki pomoči so domnevali, da se lahko zanesejo na to, da je bila izvedena shema ZFM ustrezno zajeta v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013. Portugalska navaja, da so podjetja, ki so prejela pomoč v okviru Režima III, pridobila pravico do pravne varnosti in legitimnih pričakovanj glede tega, da se zadnje ne bo uporabljal nikakršen sklep o vračilu.

127

5.   PRIPOMBE TRETJIH ZAINTERESIRANIH STRANI IN PORTUGALSKE

PRIPOMBE TRETJIH ZAINTERESIRANIH STRANI IN PORTUGALSKE

5.1   Pripombe tretjih zainteresiranih strani

Pripombe tretjih zainteresiranih strani

| (96) | Komisija je prejela pripombe 102 zainteresiranih strani (državljanov, podjetij in združenj podjetij). Večino pripomb (94 od 102) so predložila podjetja, vključena v shemo ZFM, in njihovi zaposleni. Te zainteresirane strani so izpostavile svoje pomisleke v zvezi s prenehanjem ali zmanjšanjem obsega delovanja sheme ZFM, ki bi privedlo do izgube številnih delovnih mest in negativno vplivalo na regionalno gospodarstvo. Navedle so, da dejavnosti podjetij, vključenih v shemo ZFM, ne bi smele biti omejene na ozemlje Madeire, saj je njen trg razmeroma majhen, zlasti pa zato, ker je bila internacionalizacija gospodarstva najbolj oddaljene regije eden od ciljev sheme ZFM od samega začetka njenega delovanja. Navedle so tudi, da je stališče Komisije glede kraja, v katerem se izvajajo gospodarske dejavnosti, ozka razlaga pogojev delovanja sheme ZFM v okviru odprtega in globalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(96)

Komisija je prejela pripombe 102 zainteresiranih strani (državljanov, podjetij in združenj podjetij). Večino pripomb (94 od 102) so predložila podjetja, vključena v shemo ZFM, in njihovi zaposleni. Te zainteresirane strani so izpostavile svoje pomisleke v zvezi s prenehanjem ali zmanjšanjem obsega delovanja sheme ZFM, ki bi privedlo do izgube številnih delovnih mest in negativno vplivalo na regionalno gospodarstvo. Navedle so, da dejavnosti podjetij, vključenih v shemo ZFM, ne bi smele biti omejene na ozemlje Madeire, saj je njen trg razmeroma majhen, zlasti pa zato, ker je bila internacionalizacija gospodarstva najbolj oddaljene regije eden od ciljev sheme ZFM od samega začetka njenega delovanja. Navedle so tudi, da je stališče Komisije glede kraja, v katerem se izvajajo gospodarske dejavnosti, ozka razlaga pogojev delovanja sheme ZFM v okviru odprtega in globalnega gospodarstva.

| (97) | Komisija je prejela tudi pripombe sedmih sektorskih združenj podjetij (128) in samega podjetja, ki upravlja shemo ZFM (129). Enotno so bili kritični do – po njihovem mnenju – ozke razlage Komisije glede povezave med zneskom pomoči ter ustvarjanjem in ohranjanjem dejanskih delovnih mest na Madeiri ter do uporabe oprostitve davka od dohodkov iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je prejela tudi pripombe sedmih sektorskih združenj podjetij (128) in samega podjetja, ki upravlja shemo ZFM (129). Enotno so bili kritični do – po njihovem mnenju – ozke razlage Komisije glede povezave med zneskom pomoči ter ustvarjanjem in ohranjanjem dejanskih delovnih mest na Madeiri ter do uporabe oprostitve davka od dohodkov iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri.

128

129

| (98) | Argumenti, ki so jih navedle zainteresirane strani, da bi podprle svoja stališča glede obstoja pomoči, izvora dobička in ustvarjanja delovnih mest, so povzeti v spodnjih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(98)

Argumenti, ki so jih navedle zainteresirane strani, da bi podprle svoja stališča glede obstoja pomoči, izvora dobička in ustvarjanja delovnih mest, so povzeti v spodnjih uvodnih izjavah.

| (99) | Samo ena zainteresirana stran, in sicer trgovinsko in industrijsko združenje Funchal (Associação Comercial e Industrial do Funchal; v nadaljnjem besedilu: združenje ACIF) (130), trdi, da znižanje davka od dohodkov pravnih oseb ne pomeni pomoči. Meni, da znižanje davka predstavlja le razliko v nepobranih davkih od dohodkov, ki jih brez znižanja davka sploh ne bi bilo. Shema ZFM vključuje zgolj teoretičen in umeten davčni izdatek, ki se vsako leto vključi v proračun in izračuna le za računovodske namene, saj ne ustreza dejanskemu davčnemu izdatku ali zmanjšanju zbranih prihodkov. Odprava davčnih ugodnosti sheme ZFM ne bi privedla do pobiranja davkov, ki ustrezajo navedeni razliki. Združenje ACIF meni tudi, da je treba v primeru primerjave Madeire z drugimi evropskimi državami s konkurenčnimi davčnimi sistemi, ki se ne srečujejo z enakimi trajnimi omejitvami in davčnih ugodnosti ne pogojujejo z ustvarjanjem delovnih mest, ugotoviti, da shema ZFM na Madeiri nima nobene gospodarske prednosti. V zvezi s tem je zelo malo verjetno, da bi shema ZFM izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(99)

Samo ena zainteresirana stran, in sicer trgovinsko in industrijsko združenje Funchal (Associação Comercial e Industrial do Funchal; v nadaljnjem besedilu: združenje ACIF) (130), trdi, da znižanje davka od dohodkov pravnih oseb ne pomeni pomoči. Meni, da znižanje davka predstavlja le razliko v nepobranih davkih od dohodkov, ki jih brez znižanja davka sploh ne bi bilo. Shema ZFM vključuje zgolj teoretičen in umeten davčni izdatek, ki se vsako leto vključi v proračun in izračuna le za računovodske namene, saj ne ustreza dejanskemu davčnemu izdatku ali zmanjšanju zbranih prihodkov. Odprava davčnih ugodnosti sheme ZFM ne bi privedla do pobiranja davkov, ki ustrezajo navedeni razliki. Združenje ACIF meni tudi, da je treba v primeru primerjave Madeire z drugimi evropskimi državami s konkurenčnimi davčnimi sistemi, ki se ne srečujejo z enakimi trajnimi omejitvami in davčnih ugodnosti ne pogojujejo z ustvarjanjem delovnih mest, ugotoviti, da shema ZFM na Madeiri nima nobene gospodarske prednosti. V zvezi s tem je zelo malo verjetno, da bi shema ZFM izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami.

Associação Comercial e Industrial do Funchal

130

| (100) | Zainteresirane strani trdijo, da je zaradi zahteve, da se dejavnosti in delovna mesta, ki so mednarodne narave, izvajajo oziroma nahajajo v regiji Madeira, podpora v korist najbolj oddaljene regije Madeira neupravičeno omejena zgolj na nadomestilo dodatnih stroškov, ki jih imajo podjetja na Madeiri zaradi naravnih ovir, kot je določeno v členu 349 PDEU. |
| --- | --- |

(100)

Zainteresirane strani trdijo, da je zaradi zahteve, da se dejavnosti in delovna mesta, ki so mednarodne narave, izvajajo oziroma nahajajo v regiji Madeira, podpora v korist najbolj oddaljene regije Madeira neupravičeno omejena zgolj na nadomestilo dodatnih stroškov, ki jih imajo podjetja na Madeiri zaradi naravnih ovir, kot je določeno v členu 349 PDEU.

| (101) | Zainteresirane strani menijo, da Komisija pri svoji razlagi ni upoštevala dejstva, da lahko vsa podjetja, vključena v shemo ZFM, ugodnosti sheme koristijo le, če imajo stalno poslovno enoto na Madeiri, ob upoštevanju modela za izogibanje dvojnemu obdavčenju iz konvencije OECD (131), ter če imajo na Madeiri hkrati stalno prebivališče in dejanski sedež. |
| --- | --- |

(101)

Zainteresirane strani menijo, da Komisija pri svoji razlagi ni upoštevala dejstva, da lahko vsa podjetja, vključena v shemo ZFM, ugodnosti sheme koristijo le, če imajo stalno poslovno enoto na Madeiri, ob upoštevanju modela za izogibanje dvojnemu obdavčenju iz konvencije OECD (131), ter če imajo na Madeiri hkrati stalno prebivališče in dejanski sedež.

131

| (102) | Zainteresirane strani poleg tega trdijo, da je treba zunaj sedežev podjetij, vključenih v shemo ZFM, poleg nematerialnih dejavnosti izvajati tudi veliko drugih dejavnosti, ki jih ta podjetja trenutno opravljajo. Omejitev te možnosti bi pomenila diskrecijsko in negativno obravnavo Madeire, kar je nerazumljivo in nerazumno, zlasti v primeru spodbud, ki za regijo Madeira ne pomenijo ne dejanskih davčnih izdatkov (temveč teoretične ali navidezne izdatke) ne izgube prihodkov od davkov. |
| --- | --- |

(102)

Zainteresirane strani poleg tega trdijo, da je treba zunaj sedežev podjetij, vključenih v shemo ZFM, poleg nematerialnih dejavnosti izvajati tudi veliko drugih dejavnosti, ki jih ta podjetja trenutno opravljajo. Omejitev te možnosti bi pomenila diskrecijsko in negativno obravnavo Madeire, kar je nerazumljivo in nerazumno, zlasti v primeru spodbud, ki za regijo Madeira ne pomenijo ne dejanskih davčnih izdatkov (temveč teoretične ali navidezne izdatke) ne izgube prihodkov od davkov.

| (103) | Manjše število zainteresiranih strani trdi, da Komisija prepoveduje internacionalizacijo gospodarstva Madeire in spodbuja gospodarski izolacionizem regije, kar pomeni kršitev načel tržnega gospodarstva in možnosti vključevanja prikrajšanih regij v tržno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(103)

Manjše število zainteresiranih strani trdi, da Komisija prepoveduje internacionalizacijo gospodarstva Madeire in spodbuja gospodarski izolacionizem regije, kar pomeni kršitev načel tržnega gospodarstva in možnosti vključevanja prikrajšanih regij v tržno gospodarstvo.

| (104) | Zainteresirane strani menijo tudi, da gre v primeru uporabe opredelitev, pogojev in načel, določenih v smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007, pri opredelitvi in izračunu delovnih mest v okviru sheme ZFM za zlorabo, saj je bila shema pomoči odobrena kot regionalna pomoč za tekoče poslovanje in ne kot pomoč za naložbe. Zato je tudi po analogiji neprimerno uporabljati merila in pojme, opredeljene v odstavku 58 in opombi 52 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, pri ocenjevanju regionalne državne pomoči za tekoče poslovanje, vključno s pomočjo, odobreno v okviru sheme ZFM. Zainteresirane strani trdijo, da je treba pojem delovnega mesta obravnavati v skladu z opredelitvami in pogoji, določenimi v portugalskem delovnem zakoniku. |
| --- | --- |

(104)

Zainteresirane strani menijo tudi, da gre v primeru uporabe opredelitev, pogojev in načel, določenih v smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007, pri opredelitvi in izračunu delovnih mest v okviru sheme ZFM za zlorabo, saj je bila shema pomoči odobrena kot regionalna pomoč za tekoče poslovanje in ne kot pomoč za naložbe. Zato je tudi po analogiji neprimerno uporabljati merila in pojme, opredeljene v odstavku 58 in opombi 52 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, pri ocenjevanju regionalne državne pomoči za tekoče poslovanje, vključno s pomočjo, odobreno v okviru sheme ZFM. Zainteresirane strani trdijo, da je treba pojem delovnega mesta obravnavati v skladu z opredelitvami in pogoji, določenimi v portugalskem delovnem zakoniku.

| (105) | Zainteresirane strani poleg tega opozarjajo, da je v skladu z določbami uredbe o splošnih skupinskih izjemah pojem ustvarjanja delovnih mest uporabljen izključno v členu 14, ki ureja regionalno pomoč za naložbe, in členu 17, ki ureja pomoč za naložbe za MSP. V obeh primerih za določitev upravičenih stroškov velja, da so „ocenjeni stroški plač, ki so posledica ustvarjanja delovnih mest zaradi začetne naložbe, izračunani za obdobje dveh let“. Zainteresirane strani navajajo, da pomoč, dodeljena podjetjem v okviru sheme ZFM, ni povezana s stroški plač, ni v nobenem smislu začetna naložba in ni omejena na obdobje dveh let. |
| --- | --- |

(105)

Zainteresirane strani poleg tega opozarjajo, da je v skladu z določbami uredbe o splošnih skupinskih izjemah pojem ustvarjanja delovnih mest uporabljen izključno v členu 14, ki ureja regionalno pomoč za naložbe, in členu 17, ki ureja pomoč za naložbe za MSP. V obeh primerih za določitev upravičenih stroškov velja, da so „ocenjeni stroški plač, ki so posledica ustvarjanja delovnih mest zaradi začetne naložbe, izračunani za obdobje dveh let“. Zainteresirane strani navajajo, da pomoč, dodeljena podjetjem v okviru sheme ZFM, ni povezana s stroški plač, ni v nobenem smislu začetna naložba in ni omejena na obdobje dveh let.

| (106) | Manjše število zainteresiranih strani trdi, da je pojem števila letnih delovnih enot (LDE) opredeljen le v členu 5 Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 (tako kot v uredbi o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008). Trdijo tudi, da je namen tega pojma zaščititi MSP, saj preprečuje, da bi se vsi njihovi zaposleni šteli za dejanske zaposlene in zaposlene za poln delovni čas, zlasti zato, da se največje število delavcev, ki je sprejemljivo za ohranitev statusa MSP, ne bi preseglo (132). |
| --- | --- |

(106)

Manjše število zainteresiranih strani trdi, da je pojem števila letnih delovnih enot (LDE) opredeljen le v členu 5 Priloge I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 (tako kot v uredbi o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008). Trdijo tudi, da je namen tega pojma zaščititi MSP, saj preprečuje, da bi se vsi njihovi zaposleni šteli za dejanske zaposlene in zaposlene za poln delovni čas, zlasti zato, da se največje število delavcev, ki je sprejemljivo za ohranitev statusa MSP, ne bi preseglo (132).

132

| (107) | Zainteresirane strani trdijo, da je zahteva glede LDE za vodstvene položaje v podjetjih, ki so upravičena do pomoči iz sheme, nelogična in pravno nesmiselna. V skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi, ki urejajo člane upravnih organov podjetij (133), je opravljanje vodstvenih nalog/dolžnosti v več kot enem podjetju zakonito. Zato razlaga Komisije, ki „prepoveduje“ opravljanje takšnih nalog/dolžnosti v več kot enem podjetju, spodkopava nacionalni pravni okvir, pri čemer pa ne upošteva funkcionalne vsebine teh dolžnosti/položajev in značilnosti oseb, ki zasedajo taka delovna mesta. |
| --- | --- |

(107)

Zainteresirane strani trdijo, da je zahteva glede LDE za vodstvene položaje v podjetjih, ki so upravičena do pomoči iz sheme, nelogična in pravno nesmiselna. V skladu z veljavnimi nacionalnimi predpisi, ki urejajo člane upravnih organov podjetij (133), je opravljanje vodstvenih nalog/dolžnosti v več kot enem podjetju zakonito. Zato razlaga Komisije, ki „prepoveduje“ opravljanje takšnih nalog/dolžnosti v več kot enem podjetju, spodkopava nacionalni pravni okvir, pri čemer pa ne upošteva funkcionalne vsebine teh dolžnosti/položajev in značilnosti oseb, ki zasedajo taka delovna mesta.

133

| (108) | Zainteresirane strani trdijo, da vodstveni položaji in povezane naloge ne zahtevajo stalne in izključne razpoložljivosti, saj te pisarniške naloge običajno opravljajo visoko kvalificirane in usposobljene osebe, ki pogosto opravljajo druge strokovne in poslovne dejavnosti. Ogromno je primerov upraviteljev/direktorjev in/ali menedžerjev, ki so povezani z več podjetji ter s svojim strokovnim znanjem in poklicnimi spretnostmi prispevajo k razvoju teh podjetij. Zainteresirane strani navajajo tudi, da v nasprotju s stališčem Komisije ni pravila ali omejitve glede potencialnega kopičenja položajev/dolžnosti v več kot enem podjetju, vključenem v shemo ZFM. Člani upravnih odborov podjetij se torej v primeru izpolnjevanja pravil iz nacionalne zakonodaje, ki ureja to področje, štejejo za dejanske zaposlene. |
| --- | --- |

(108)

Zainteresirane strani trdijo, da vodstveni položaji in povezane naloge ne zahtevajo stalne in izključne razpoložljivosti, saj te pisarniške naloge običajno opravljajo visoko kvalificirane in usposobljene osebe, ki pogosto opravljajo druge strokovne in poslovne dejavnosti. Ogromno je primerov upraviteljev/direktorjev in/ali menedžerjev, ki so povezani z več podjetji ter s svojim strokovnim znanjem in poklicnimi spretnostmi prispevajo k razvoju teh podjetij. Zainteresirane strani navajajo tudi, da v nasprotju s stališčem Komisije ni pravila ali omejitve glede potencialnega kopičenja položajev/dolžnosti v več kot enem podjetju, vključenem v shemo ZFM. Člani upravnih odborov podjetij se torej v primeru izpolnjevanja pravil iz nacionalne zakonodaje, ki ureja to področje, štejejo za dejanske zaposlene.

| (109) | Manjše število zainteresiranih strani trdi, da gre za pozitivno diskriminacijo v korist Madeire na podlagi njenega statusa najbolj oddaljene regije, kot ga določa člen 349 PDEU, in poudarja pomen sheme ZFM za gospodarstvo Madeire (134) (vključno s količinsko opredelitvijo vpliva na regijo v primeru, da bi večina podjetij ali vsa podjetja, ki tam trenutno poslujejo, prenehala poslovati (135)). |
| --- | --- |

(109)

Manjše število zainteresiranih strani trdi, da gre za pozitivno diskriminacijo v korist Madeire na podlagi njenega statusa najbolj oddaljene regije, kot ga določa člen 349 PDEU, in poudarja pomen sheme ZFM za gospodarstvo Madeire (134) (vključno s količinsko opredelitvijo vpliva na regijo v primeru, da bi večina podjetij ali vsa podjetja, ki tam trenutno poslujejo, prenehala poslovati (135)).

134

135

| (110) | Nazadnje, manjše število zainteresiranih strani trdi, da bi bilo kakršno koli vračanje pomoči v nasprotju s splošnimi načeli prava Unije. V zvezi s tem trdijo, da bi Komisija z ugotovitvijo, da shema, ki jo je izvajala Portugalska, pomeni nezakonito pomoč, kršila načeli pravne varnosti (136) in legitimnih pričakovanj, določeni v sodni praksi Unije (137). |
| --- | --- |

(110)

Nazadnje, manjše število zainteresiranih strani trdi, da bi bilo kakršno koli vračanje pomoči v nasprotju s splošnimi načeli prava Unije. V zvezi s tem trdijo, da bi Komisija z ugotovitvijo, da shema, ki jo je izvajala Portugalska, pomeni nezakonito pomoč, kršila načeli pravne varnosti (136) in legitimnih pričakovanj, določeni v sodni praksi Unije (137).

136

137

5.2   Pripombe Portugalske

Pripombe Portugalske

| (111) | Komisija je pripombe, ki jih je prejela od zainteresiranih strani, 23. maja in 12. junija 2018 posredovala Portugalski. Odgovor Portugalske na te pripombe je mogoče povzeti, kot je navedeno v nadaljevanju (138). |
| --- | --- |

(111)

Komisija je pripombe, ki jih je prejela od zainteresiranih strani, 23. maja in 12. junija 2018 posredovala Portugalski. Odgovor Portugalske na te pripombe je mogoče povzeti, kot je navedeno v nadaljevanju (138).

138

| (112) | Portugalska poudarja, da vse pripombe, ki jih je prejela od zainteresiranih strani, nedvoumno izražajo združljivost sheme ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, z notranjim trgom. V pripombah je poudarjen tudi pomen sheme ZFM za regionalni razvoj, teritorialno kohezijo in zaposlovanje v regiji Madeira ter prispevek sheme k zmanjšanju posledic statusa najbolj oddaljene regije. Zainteresirane strani torej menijo, da so tveganja in razmere, na podlagi katerih je Komisija sprejela predhodne sklepe, nedokazane. |
| --- | --- |

(112)

Portugalska poudarja, da vse pripombe, ki jih je prejela od zainteresiranih strani, nedvoumno izražajo združljivost sheme ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, z notranjim trgom. V pripombah je poudarjen tudi pomen sheme ZFM za regionalni razvoj, teritorialno kohezijo in zaposlovanje v regiji Madeira ter prispevek sheme k zmanjšanju posledic statusa najbolj oddaljene regije. Zainteresirane strani torej menijo, da so tveganja in razmere, na podlagi katerih je Komisija sprejela predhodne sklepe, nedokazane.

| (113) | Portugalska nadalje ugotavlja, da število in pomen prejetih pripomb razkrivata, da shema nima bistvenega vpliva na trgovino med državami članicami ali na konkurenco. |
| --- | --- |

(113)

Portugalska nadalje ugotavlja, da število in pomen prejetih pripomb razkrivata, da shema nima bistvenega vpliva na trgovino med državami članicami ali na konkurenco.

| (114) | Portugalska meni tudi, da je dejstvo, da so prejete pripombe večinoma pozitive ter da jurisdikcije, ki konkurirajo shemi ZFM, in podjetja, ki nimajo koristi od sheme, niso predložili pripomb, močan pokazatelj, da je bila shema pravilno izvedena. |
| --- | --- |

(114)

Portugalska meni tudi, da je dejstvo, da so prejete pripombe večinoma pozitive ter da jurisdikcije, ki konkurirajo shemi ZFM, in podjetja, ki nimajo koristi od sheme, niso predložili pripomb, močan pokazatelj, da je bila shema pravilno izvedena.

| (115) | Portugalska poziva Komisijo, naj upošteva pravno naravo avtonomne regije Madeira kot najbolj oddaljene regije v skladu s členom 349 PDEU in Akta o pristopu Portugalske k Evropski gospodarski skupnosti (EGS) ter naj pozitivno diskriminacijo, ki izhaja iz odobrene sheme, obravnava kot upravičeno. |
| --- | --- |

(115)

Portugalska poziva Komisijo, naj upošteva pravno naravo avtonomne regije Madeira kot najbolj oddaljene regije v skladu s členom 349 PDEU in Akta o pristopu Portugalske k Evropski gospodarski skupnosti (EGS) ter naj pozitivno diskriminacijo, ki izhaja iz odobrene sheme, obravnava kot upravičeno.

| (116) | Portugalska poleg tega meni, da je shema ZFM izrednega pomena tako za državo kot za modernizacijo, diverzifikacijo in razvoj regije Madeira, saj odločilno prispeva h gospodarskemu in finančnemu sistemu ter ima pomemben vpliv na nacionalno gospodarstvo in finance. Taka modernizacija in razvoj ne bi bila mogoča brez delovnih mest, ustvarjenih in učinkovito razvitih v regiji, ter brez materialnih naložb. |
| --- | --- |

(116)

Portugalska poleg tega meni, da je shema ZFM izrednega pomena tako za državo kot za modernizacijo, diverzifikacijo in razvoj regije Madeira, saj odločilno prispeva h gospodarskemu in finančnemu sistemu ter ima pomemben vpliv na nacionalno gospodarstvo in finance. Taka modernizacija in razvoj ne bi bila mogoča brez delovnih mest, ustvarjenih in učinkovito razvitih v regiji, ter brez materialnih naložb.

| (117) | Portugalska poudarja, da so raznolikost dejavnosti, izvedenih v okviru sheme ZFM, število neposredno in posredno ustvarjenih delovnih mest, naložbe (domače in tuje), potrošnja, pomemben prispevek zbranih davkov k proračunu regije ter internacionalizacija regionalnega gospodarstva ključni za gospodarsko vzdržnost in socialno trajnostnost Madeire. To potrjujejo tudi gospodarske študije, priložene pripombam, ki jih je predložilo združenje ACIF. |
| --- | --- |

(117)

Portugalska poudarja, da so raznolikost dejavnosti, izvedenih v okviru sheme ZFM, število neposredno in posredno ustvarjenih delovnih mest, naložbe (domače in tuje), potrošnja, pomemben prispevek zbranih davkov k proračunu regije ter internacionalizacija regionalnega gospodarstva ključni za gospodarsko vzdržnost in socialno trajnostnost Madeire. To potrjujejo tudi gospodarske študije, priložene pripombam, ki jih je predložilo združenje ACIF.

| (118) | Portugalska je poleg tega mnenja, da pripombe zainteresiranih strani potrjujejo, da so portugalski organi izvajali svoja pooblastila glede nadzora pogojev za upravičenost sheme. Predložene pripombe do določene mere kažejo, da je bil nadzor, ki so ga portugalski organi izvajali nad upravičenci v okviru sheme ZFM, strožji od nadzora, zahtevanega v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013. |
| --- | --- |

(118)

Portugalska je poleg tega mnenja, da pripombe zainteresiranih strani potrjujejo, da so portugalski organi izvajali svoja pooblastila glede nadzora pogojev za upravičenost sheme. Predložene pripombe do določene mere kažejo, da je bil nadzor, ki so ga portugalski organi izvajali nad upravičenci v okviru sheme ZFM, strožji od nadzora, zahtevanega v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013.

| (119) | Portugalska trdi, da člen 36 EBF zahteva ustvarjanje delovnih mest, ne da bi bilo izrecno navedeno, da je treba ta delovna mesta ustvariti v regiji. Trdi tudi, da ustvarjanje delovnih mest ni bilo mišljeno kot način preverjanja, kako je vsako posamezno podjetje prispevalo k razvoju regije, temveč le kot merilo bistvene gospodarske dejavnosti na podlagi priporočil OECD in Skupine za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) (139) z namenom izključitve slamnatih družb (140). |
| --- | --- |

(119)

Portugalska trdi, da člen 36 EBF zahteva ustvarjanje delovnih mest, ne da bi bilo izrecno navedeno, da je treba ta delovna mesta ustvariti v regiji. Trdi tudi, da ustvarjanje delovnih mest ni bilo mišljeno kot način preverjanja, kako je vsako posamezno podjetje prispevalo k razvoju regije, temveč le kot merilo bistvene gospodarske dejavnosti na podlagi priporočil OECD in Skupine za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) (139) z namenom izključitve slamnatih družb (140).

139

140

6.   OCENA POMOČI

OCENA POMOČI

6.1   Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

| (120) | V členu 107(1) PDEU je v zvezi z državno pomočjo določeno, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(120)

V členu 107(1) PDEU je v zvezi z državno pomočjo določeno, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (121) | Zato mora ukrep podpore, da bi se obravnaval kot pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, izpolnjevati vse naslednje pogoje: (i) financirati ga mora država oziroma se mora financirati z državnimi sredstvi in biti mora pripisljiv državi; (ii) prejemnikom mora zagotavljati selektivno prednost z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga; (iii) izkrivljati mora konkurenco ali predstavljati tveganje za izkrivljanje konkurence in (iv) obstajati mora možnost, da bo vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(121)

Zato mora ukrep podpore, da bi se obravnaval kot pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, izpolnjevati vse naslednje pogoje: (i) financirati ga mora država oziroma se mora financirati z državnimi sredstvi in biti mora pripisljiv državi; (ii) prejemnikom mora zagotavljati selektivno prednost z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga; (iii) izkrivljati mora konkurenco ali predstavljati tveganje za izkrivljanje konkurence in (iv) obstajati mora možnost, da bo vplival na trgovino med državami članicami.

| (122) | V spodnjih uvodnih izjavah Komisija ocenjuje, ali shema ZFM, ki jo je Portugalska izvajala v korist upravičencev v okviru sheme, izpolnjuje merila iz uvodne izjave 121 in posledično pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(122)

V spodnjih uvodnih izjavah Komisija ocenjuje, ali shema ZFM, ki jo je Portugalska izvajala v korist upravičencev v okviru sheme, izpolnjuje merila iz uvodne izjave 121 in posledično pomeni državno pomoč.

6.1.1   Državna sredstva in pripisljivost

Državna sredstva in pripisljivost

| (123) | Portugalska meni, da shema ZFM ne vključuje državnih sredstev, saj ne pomeni dejanskih davčnih izdatkov, temveč zgolj navidezne davčne izdatke (teoretične izgube prihodkov od davkov) in zato ni ukrep državne pomoči (141). |
| --- | --- |

(123)

Portugalska meni, da shema ZFM ne vključuje državnih sredstev, saj ne pomeni dejanskih davčnih izdatkov, temveč zgolj navidezne davčne izdatke (teoretične izgube prihodkov od davkov) in zato ni ukrep državne pomoči (141).

141

| (124) | Ena od zainteresiranih strani, združenje ACIF, navaja podobne argumente in meni, da shema ne pomeni pomoči (142). |
| --- | --- |

(124)

Ena od zainteresiranih strani, združenje ACIF, navaja podobne argumente in meni, da shema ne pomeni pomoči (142).

142

| (125) | Komisija ugotavlja, da portugalska ustava priznava Madeiro kot avtonomno regijo z lastnim političnim in upravnim statusom (Estatuto Político-Administrativo da Região Autónoma da Madeira (143); v nadaljnjem besedilu: statut) in samoupravnimi institucijami. Komisija poleg tega ugotavlja, da ima avtonomna regija Madeira v skladu s členom 5(1) svojega statuta med drugim finančno, gospodarsko in davčno avtonomijo. Ugotavlja tudi, da statut zagotavlja obstoj posebnega regionalnega davčnega sistema, ki izrecno vključuje tudi shemo ZFM (144). Davki in dajatve, ki jih pobirajo regionalni organi, so prihodki avtonomne regije Madeira (145), prihodki od davkov pa med drugim vključujejo davke od dohodkov pravnih oseb ter kolkovino (146). Avtonomna regija Madeira ima lastne davčne pristojnosti in lahko nacionalne davčne določbe prilagodi posebnim regionalnim značilnostim (147). Regionalni parlament je poleg tega pristojen za znižanje stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki jo za portugalsko ozemlje vsako leto določi nacionalni parlament (148). Nazadnje Komisija ugotavlja, da pravni okvir sheme ZFM ureja člen 36 EBF (149). |
| --- | --- |

(125)

Komisija ugotavlja, da portugalska ustava priznava Madeiro kot avtonomno regijo z lastnim političnim in upravnim statusom (Estatuto Político-Administrativo da Região Autónoma da Madeira (143); v nadaljnjem besedilu: statut) in samoupravnimi institucijami. Komisija poleg tega ugotavlja, da ima avtonomna regija Madeira v skladu s členom 5(1) svojega statuta med drugim finančno, gospodarsko in davčno avtonomijo. Ugotavlja tudi, da statut zagotavlja obstoj posebnega regionalnega davčnega sistema, ki izrecno vključuje tudi shemo ZFM (144). Davki in dajatve, ki jih pobirajo regionalni organi, so prihodki avtonomne regije Madeira (145), prihodki od davkov pa med drugim vključujejo davke od dohodkov pravnih oseb ter kolkovino (146). Avtonomna regija Madeira ima lastne davčne pristojnosti in lahko nacionalne davčne določbe prilagodi posebnim regionalnim značilnostim (147). Regionalni parlament je poleg tega pristojen za znižanje stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki jo za portugalsko ozemlje vsako leto določi nacionalni parlament (148). Nazadnje Komisija ugotavlja, da pravni okvir sheme ZFM ureja člen 36 EBF (149).

Estatuto Político-Administrativo da Região Autónoma da Madeira

143

144

145

146

147

148

149

| (126) | Kot je opisano v uvodnih izjavah 12 in 13 tega sklepa, shema ZFM vključuje znižanje davka od dohodkov pravnih oseb in oprostitev drugih davkov, ki se običajno plačujejo na Portugalskem (150). Omogoča zlasti plačevanje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižji od davka od dohodkov pravnih oseb, ki se običajno plačuje v skladu z zakonikom o davku od dohodkov pravnih oseb (Código do Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Coletivas; v nadaljnjem besedilu: CIRC) (151), in je pod določenimi pogoji nižji za dodatnih 50 %. |
| --- | --- |

(126)

Kot je opisano v uvodnih izjavah 12 in 13 tega sklepa, shema ZFM vključuje znižanje davka od dohodkov pravnih oseb in oprostitev drugih davkov, ki se običajno plačujejo na Portugalskem (150). Omogoča zlasti plačevanje davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižji od davka od dohodkov pravnih oseb, ki se običajno plačuje v skladu z zakonikom o davku od dohodkov pravnih oseb (Código do Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Coletivas; v nadaljnjem besedilu: CIRC) (151), in je pod določenimi pogoji nižji za dodatnih 50 %.

150

Código do Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Coletivas

151

| (127) | Izguba prihodkov od davkov za državo je enaka porabi državnih sredstev v obliki davčnih izdatkov. Portugalska se z odobritvijo znižanja davka, določenega v CIRC, v skladu s shemo ZFM, odobreno s členom 36 EBF, odpoveduje prihodkom, ki bi jih pridobila, če te davčne določbe ne bi sprejela. Ukrep znižanja davka od dohodkov pravnih oseb se izvaja z državnimi sredstvi. Ta ukrep je bil uveljavljen v obliki državnega predpisa, in sicer zakona o davčnih spodbudah (EBF), ki je parlamentarni akt in pravni akt, pripisljiv portugalski državi. Ker to davčno ugodnost odobrijo portugalski organi, jo je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(127)

Izguba prihodkov od davkov za državo je enaka porabi državnih sredstev v obliki davčnih izdatkov. Portugalska se z odobritvijo znižanja davka, določenega v CIRC, v skladu s shemo ZFM, odobreno s členom 36 EBF, odpoveduje prihodkom, ki bi jih pridobila, če te davčne določbe ne bi sprejela. Ukrep znižanja davka od dohodkov pravnih oseb se izvaja z državnimi sredstvi. Ta ukrep je bil uveljavljen v obliki državnega predpisa, in sicer zakona o davčnih spodbudah (EBF), ki je parlamentarni akt in pravni akt, pripisljiv portugalski državi. Ker to davčno ugodnost odobrijo portugalski organi, jo je mogoče pripisati državi.

| (128) | Pojem pomoči ne zajema le koristi iz dodelitev sredstev, temveč tudi različne ukrepe, s katerimi se zmanjšujejo stroški, ki običajno bremenijo podjetje, ter ki so zato po naravi in učinku podobni subvencijam, čeprav v ožjem pomenu besede to niso (152). |
| --- | --- |

(128)

Pojem pomoči ne zajema le koristi iz dodelitev sredstev, temveč tudi različne ukrepe, s katerimi se zmanjšujejo stroški, ki običajno bremenijo podjetje, ter ki so zato po naravi in učinku podobni subvencijam, čeprav v ožjem pomenu besede to niso (152).

152

| (129) | Komisija zato ugotavlja, da se ukrep znižanja davka od dohodkov pravnih oseb (vključno z dodatnim 50-odstotnim znižanjem davka od dohodkov pravnih oseb v primeru podjetij, ki opravljajo industrijske dejavnosti v industrijski coni ZFM) izvaja z državnimi sredstvi in ga je mogoče pripisati državi (153). |
| --- | --- |

(129)

Komisija zato ugotavlja, da se ukrep znižanja davka od dohodkov pravnih oseb (vključno z dodatnim 50-odstotnim znižanjem davka od dohodkov pravnih oseb v primeru podjetij, ki opravljajo industrijske dejavnosti v industrijski coni ZFM) izvaja z državnimi sredstvi in ga je mogoče pripisati državi (153).

153

6.1.2   Selektivna prednost

Selektivna prednost

| (130) | Portugalska meni, da shema ZFM ni selektivna, saj ukrep ne daje „prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“ v smislu člena 107(1) PDEU. Meni tudi, da se vsa podjetja, ki se ukvarjajo s trgovinskimi, industrijskimi, pomorskimi ali drugimi storitvenimi dejavnostmi, verjetno vključijo v shemo ZFM. Trdi, da je shema ZFM del splošne ekonomije portugalskega davčnega sistema in da ukrep ne pomeni selektivne prednosti za podjetja, vključena v shemo ZFM. Ukrep zato ne pomeni državne pomoči. Shemo ZFM bi bilo treba opredeliti kot splošni ukrep (154). |
| --- | --- |

(130)

Portugalska meni, da shema ZFM ni selektivna, saj ukrep ne daje „prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“ v smislu člena 107(1) PDEU. Meni tudi, da se vsa podjetja, ki se ukvarjajo s trgovinskimi, industrijskimi, pomorskimi ali drugimi storitvenimi dejavnostmi, verjetno vključijo v shemo ZFM. Trdi, da je shema ZFM del splošne ekonomije portugalskega davčnega sistema in da ukrep ne pomeni selektivne prednosti za podjetja, vključena v shemo ZFM. Ukrep zato ne pomeni državne pomoči. Shemo ZFM bi bilo treba opredeliti kot splošni ukrep (154).

154

| (131) | V skladu z ustaljeno sodno prakso Unije je treba za določitev, ali državni ukrep pomeni državno pomoč, ugotoviti, ali upravičena podjetja pridobijo gospodarsko prednost, ki je v običajnih tržnih pogojih, tj. brez državnega posredovanja, ne bi imela. Ukrep, s katerim javni organi nekaterim podjetjem priznajo oprostitev davka, ki upravičencem zagotovi ugodnejši položaj v primerjavi z drugimi davčnimi zavezanci, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (155). Državna pomoč je lahko tudi ukrep, ki nekaterim podjetjem omogoča znižanje davka, ki ga je običajno treba plačati. |
| --- | --- |

(131)

V skladu z ustaljeno sodno prakso Unije je treba za določitev, ali državni ukrep pomeni državno pomoč, ugotoviti, ali upravičena podjetja pridobijo gospodarsko prednost, ki je v običajnih tržnih pogojih, tj. brez državnega posredovanja, ne bi imela. Ukrep, s katerim javni organi nekaterim podjetjem priznajo oprostitev davka, ki upravičencem zagotovi ugodnejši položaj v primerjavi z drugimi davčnimi zavezanci, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU (155). Državna pomoč je lahko tudi ukrep, ki nekaterim podjetjem omogoča znižanje davka, ki ga je običajno treba plačati.

155

| (132) | Shema ZFM je shema regionalne pomoči, ki je v skladu s sklepom Komisije iz leta 2007 omogočila dodelitev pomoči v obliki znižanega davka od dohodkov pravnih oseb na dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, in oprostitev drugih davkov, kot je navedeno v uvodni izjavi 12 tega sklepa. |
| --- | --- |

(132)

Shema ZFM je shema regionalne pomoči, ki je v skladu s sklepom Komisije iz leta 2007 omogočila dodelitev pomoči v obliki znižanega davka od dohodkov pravnih oseb na dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, in oprostitev drugih davkov, kot je navedeno v uvodni izjavi 12 tega sklepa.

| (133) | V skladu z uvodno izjavo 127 tega sklepa shemo ZFM ureja člen 36 EBF (156). |
| --- | --- |

(133)

V skladu z uvodno izjavo 127 tega sklepa shemo ZFM ureja člen 36 EBF (156).

156

| (134) | Za podjetja v regiji Madeira se je v obdobju 2007–2014 uporabljalo več (običajnih) stopenj davka od dohodkov pravnih oseb v skladu z zaporedno sprejetimi regionalnimi proračunskimi akti (157). Podjetja, vključena v shemo ZFM, so do 31. decembra 2020 upravičena do znižanja davka od dohodkov pravnih oseb (158) oziroma do oprostitve drugih davkov. Shema ZFM upravičencem omogoča, da prihranijo pri izdatkih. Posebni cilj tega odstopanja je podpreti in spodbujati dejavnosti, ki jih opravljajo podjetja, vključena v shemo ZFM, ter tem podjetjem zagotoviti ugodnejši položaj v primerjavi s podjetji s sedežem drugje v državi ali v avtonomni regiji Madeira. |
| --- | --- |

(134)

Za podjetja v regiji Madeira se je v obdobju 2007–2014 uporabljalo več (običajnih) stopenj davka od dohodkov pravnih oseb v skladu z zaporedno sprejetimi regionalnimi proračunskimi akti (157). Podjetja, vključena v shemo ZFM, so do 31. decembra 2020 upravičena do znižanja davka od dohodkov pravnih oseb (158) oziroma do oprostitve drugih davkov. Shema ZFM upravičencem omogoča, da prihranijo pri izdatkih. Posebni cilj tega odstopanja je podpreti in spodbujati dejavnosti, ki jih opravljajo podjetja, vključena v shemo ZFM, ter tem podjetjem zagotoviti ugodnejši položaj v primerjavi s podjetji s sedežem drugje v državi ali v avtonomni regiji Madeira.

157

158

| (135) | Obravnavani ukrep torej daje prednost izključno podjetjem, vključenim v shemo ZFM. Glede na geografsko območje uporabe je obravnavani ukrep selektiven, saj je na voljo samo podjetjem z omejenega območja, ki ga zajema shema ZFM. |
| --- | --- |

(135)

Obravnavani ukrep torej daje prednost izključno podjetjem, vključenim v shemo ZFM. Glede na geografsko območje uporabe je obravnavani ukrep selektiven, saj je na voljo samo podjetjem z omejenega območja, ki ga zajema shema ZFM.

| (136) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da shema ZFM z znižanjem davčne dajatve, ki bi jo bilo treba običajno plačati, zagotavlja selektivno prednost podjetjem, vključenim v shemo ZFM, v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(136)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da shema ZFM z znižanjem davčne dajatve, ki bi jo bilo treba običajno plačati, zagotavlja selektivno prednost podjetjem, vključenim v shemo ZFM, v smislu člena 107(1) PDEU.

6.1.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (137) | Portugalska ni neposredno navedla, da ukrep ni izkrivljal konkurence ali predstavljal tveganja za izkrivljanje konkurence in da ni vplival na trgovino med državami članicami (159). Združenje ACIF, ena od zainteresiranih strani, pa je navedlo, da je zelo malo verjetno, da bi shema ZFM izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami (160). |
| --- | --- |

(137)

Portugalska ni neposredno navedla, da ukrep ni izkrivljal konkurence ali predstavljal tveganja za izkrivljanje konkurence in da ni vplival na trgovino med državami članicami (159). Združenje ACIF, ena od zainteresiranih strani, pa je navedlo, da je zelo malo verjetno, da bi shema ZFM izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami (160).

159

160

| (138) | Za ukrep, ki ga dodeli država, velja, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar bi verjetno izboljšal konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, ki jim konkurira (161). Tako se domneva, da gre za izkrivljanje konkurence v smislu člena 107(1) PDEU takoj, ko država dodeli finančno prednost podjetju v liberaliziranih sektorjih, kjer obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca (162). Če finančna pomoč države okrepi položaj podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj Skupnosti, se šteje, da je pomoč vplivala na konkurenco (163). |
| --- | --- |

(138)

Za ukrep, ki ga dodeli država, velja, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar bi verjetno izboljšal konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, ki jim konkurira (161). Tako se domneva, da gre za izkrivljanje konkurence v smislu člena 107(1) PDEU takoj, ko država dodeli finančno prednost podjetju v liberaliziranih sektorjih, kjer obstaja ali bi lahko obstajala konkurenca (162). Če finančna pomoč države okrepi položaj podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj Skupnosti, se šteje, da je pomoč vplivala na konkurenco (163).

161

162

163

| (139) | Če podjetja, vključena v shemo ZFM, opravljajo dejavnosti, ki so odprte za mednarodno konkurenco, zadevni ukrep izboljšuje njihov konkurenčni položaj in bi lahko izkrivljal konkurenco ter torej vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(139)

Če podjetja, vključena v shemo ZFM, opravljajo dejavnosti, ki so odprte za mednarodno konkurenco, zadevni ukrep izboljšuje njihov konkurenčni položaj in bi lahko izkrivljal konkurenco ter torej vplival na trgovino med državami članicami.

6.1.4   Opredelitev pomoči kot veljavne pomoči in primerni ukrepi

Opredelitev pomoči kot veljavne pomoči in primerni ukrepi

| (140) | Portugalska trdi, da bi bilo treba shemo ZFM, če naj bi ta pomenila pomoč, obravnavati kot veljavno pomoč. Trdi tudi, da je bila shema ZFM vzpostavljena leta 1980 (164), tj. pred pristopom Portugalske k EGS (leta 1986), in da zunaj okvira pogajanj o veljavni pomoči ni bila bistveno spremenjena. Zato bi jo bilo treba obravnavati kot shemo veljavne pomoči v smislu člena 1, točka (b)(i), Uredbe (EU) 2015/1589 (165). |
| --- | --- |

(140)

Portugalska trdi, da bi bilo treba shemo ZFM, če naj bi ta pomenila pomoč, obravnavati kot veljavno pomoč. Trdi tudi, da je bila shema ZFM vzpostavljena leta 1980 (164), tj. pred pristopom Portugalske k EGS (leta 1986), in da zunaj okvira pogajanj o veljavni pomoči ni bila bistveno spremenjena. Zato bi jo bilo treba obravnavati kot shemo veljavne pomoči v smislu člena 1, točka (b)(i), Uredbe (EU) 2015/1589 (165).

164

165

| (141) | Glede na navedeno Portugalska meni, da bi morala Komisija predlagati primerne ukrepe za zagotovitev nadaljnje združljivosti sheme ZFM z notranjim trgom, ki bi lahko vključevali spremembo vsebine sheme pomoči, uvedbo zahtev ali pojasnitev obstoječih zahtev (166). |
| --- | --- |

(141)

Glede na navedeno Portugalska meni, da bi morala Komisija predlagati primerne ukrepe za zagotovitev nadaljnje združljivosti sheme ZFM z notranjim trgom, ki bi lahko vključevali spremembo vsebine sheme pomoči, uvedbo zahtev ali pojasnitev obstoječih zahtev (166).

166

| (142) | V skladu s členom 1, točka (b)(i), Uredbe (EU) 2015/1589 veljavna pomoč pomeni „vso pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti PDEU v zadevnih državah članicah, to je sheme pomoči in individualno pomoč, ki se je začela izvajati pred začetkom veljavnosti PDEU in se še vedno uporablja“. |
| --- | --- |

(142)

V skladu s členom 1, točka (b)(i), Uredbe (EU) 2015/1589 veljavna pomoč pomeni „vso pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti PDEU v zadevnih državah članicah, to je sheme pomoči in individualno pomoč, ki se je začela izvajati pred začetkom veljavnosti PDEU in se še vedno uporablja“.

| (143) | Člen 26 in oddelek 10 Priloge I k Aktu o pristopu Portugalske (167) določata prilagoditve aktov, ki so jih sprejele institucije in katerih oddelek glede carinske zakonodaje vključuje shemo ZFM. Akt o pristopu Portugalske ne določa, da bi bilo treba shemo ZFM obravnavati kot veljavno pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe ES (zdaj člen 108(1) PDEU). |
| --- | --- |

(143)

Člen 26 in oddelek 10 Priloge I k Aktu o pristopu Portugalske (167) določata prilagoditve aktov, ki so jih sprejele institucije in katerih oddelek glede carinske zakonodaje vključuje shemo ZFM. Akt o pristopu Portugalske ne določa, da bi bilo treba shemo ZFM obravnavati kot veljavno pomoč v smislu člena 88(1) Pogodbe ES (zdaj člen 108(1) PDEU).

167

| (144) | Poleg tega je bila shema ZFM (Režim I) v skladu s pravili o državni pomoči prvič priglašena leta 1986, Komisija pa jo je odobrila s sklepom z dne 25. maja 1987. Od leta 1987 je bila shema ZFM večkrat podaljšana, njeni naslednici pa sta bili odobreni s sklepoma Komisije iz leta 2002 oziroma leta 2007 (168). Poleg tega se je shema ZFM v okviru režimov I, II in III precej spreminjala. Režim I ni vključeval zahteve glede ustvarjanja/ohranjanja delovnih mest. Ta zahteva je bila uvedena v okviru Režima II (v zvezi z zgornjimi mejami davčne osnove, ki se uporabljajo za letno davčno osnovo upravičencev) in ohranjena v okviru Režima III. Režim II je izključeval vse dejavnosti, ki so vključevale finančno posredništvo, zavarovalniške ter pomožne finančne in z zavarovanjem povezane dejavnosti, pa tudi vse storitve znotraj skupine (usklajevanje, zakladniške dejavnosti in distribucijske centre) (169). V okviru navedenega režima je bilo uvedeno tudi postopno zmanjševanje pomoči v sistemu z zvišanjem veljavnih davčnih stopenj (1 % v letih 2003 in 2004, 2 % v letih 2005 in 2006 ter 3 % od leta 2007). Uvedeno je bilo tudi dodatno 50-odstotno znižanja davka od dohodkov pravnih oseb za podjetja s sedežem v industrijski prostotrgovinski coni ZFM. V okviru Režima III, zlasti na podlagi sklepa Komisije iz leta 2013, je bilo odobreno 36,7-odstotno zvišanje zgornjih mej davčne osnove, za katere se je lahko uporabljalo znižanje davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(144)

Poleg tega je bila shema ZFM (Režim I) v skladu s pravili o državni pomoči prvič priglašena leta 1986, Komisija pa jo je odobrila s sklepom z dne 25. maja 1987. Od leta 1987 je bila shema ZFM večkrat podaljšana, njeni naslednici pa sta bili odobreni s sklepoma Komisije iz leta 2002 oziroma leta 2007 (168). Poleg tega se je shema ZFM v okviru režimov I, II in III precej spreminjala. Režim I ni vključeval zahteve glede ustvarjanja/ohranjanja delovnih mest. Ta zahteva je bila uvedena v okviru Režima II (v zvezi z zgornjimi mejami davčne osnove, ki se uporabljajo za letno davčno osnovo upravičencev) in ohranjena v okviru Režima III. Režim II je izključeval vse dejavnosti, ki so vključevale finančno posredništvo, zavarovalniške ter pomožne finančne in z zavarovanjem povezane dejavnosti, pa tudi vse storitve znotraj skupine (usklajevanje, zakladniške dejavnosti in distribucijske centre) (169). V okviru navedenega režima je bilo uvedeno tudi postopno zmanjševanje pomoči v sistemu z zvišanjem veljavnih davčnih stopenj (1 % v letih 2003 in 2004, 2 % v letih 2005 in 2006 ter 3 % od leta 2007). Uvedeno je bilo tudi dodatno 50-odstotno znižanja davka od dohodkov pravnih oseb za podjetja s sedežem v industrijski prostotrgovinski coni ZFM. V okviru Režima III, zlasti na podlagi sklepa Komisije iz leta 2013, je bilo odobreno 36,7-odstotno zvišanje zgornjih mej davčne osnove, za katere se je lahko uporabljalo znižanje davka od dohodkov pravnih oseb.

168

169

| (145) | Glede na navedeno ukrep v tem primeru ne pomeni veljavne pomoči v smislu člena 1, točka (b)(i), Uredbe (EU) 2015/1589. Člen 22 navedene uredbe, na podlagi katerega Portugalska od Komisije zahteva, da se omeji na sprejetje primernih ukrepov, se zato ne uporablja. |
| --- | --- |

(145)

Glede na navedeno ukrep v tem primeru ne pomeni veljavne pomoči v smislu člena 1, točka (b)(i), Uredbe (EU) 2015/1589. Člen 22 navedene uredbe, na podlagi katerega Portugalska od Komisije zahteva, da se omeji na sprejetje primernih ukrepov, se zato ne uporablja.

6.1.5   Pomoč de minimis

Pomoč de minimis

| (146) | V primerih, ko so posamezni upravičenci v okviru sheme ZFM prejeli ugodnost v višini, ki ne presega pragov iz Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 (170), se taka ugodnost ne šteje za državno pomoč in se zanjo ne uporablja prepoved iz člena 87(1) Pogodbe ES (zdaj člen 107(1) PDEU), če so izpolnjeni vsi drugi pogoji iz navedene uredbe. Podobno se šteje, da upravičenci v okviru sheme ZFM, ki so prejeli ugodnost v višini, ki ne presega pragov iz Uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013 (171) (ki se na podlagi člena 7(1) v tem primeru uporablja retroaktivno), niso prejeli državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, če so izpolnjeni vsi drugi pogoji iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(146)

V primerih, ko so posamezni upravičenci v okviru sheme ZFM prejeli ugodnost v višini, ki ne presega pragov iz Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 (170), se taka ugodnost ne šteje za državno pomoč in se zanjo ne uporablja prepoved iz člena 87(1) Pogodbe ES (zdaj člen 107(1) PDEU), če so izpolnjeni vsi drugi pogoji iz navedene uredbe. Podobno se šteje, da upravičenci v okviru sheme ZFM, ki so prejeli ugodnost v višini, ki ne presega pragov iz Uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013 (171) (ki se na podlagi člena 7(1) v tem primeru uporablja retroaktivno), niso prejeli državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, če so izpolnjeni vsi drugi pogoji iz navedene uredbe.

170

171

| (147) | Na podlagi kvantitativnih podatkov, ki jih je zagotovila Portugalska, kaže, da je v številnih primerih znesek pomoči, ki so ga v okviru sheme ZFM prejeli upravičenci, nižji od praga pomoči de minimis, ki znaša 200 000 EUR. |
| --- | --- |

(147)

Na podlagi kvantitativnih podatkov, ki jih je zagotovila Portugalska, kaže, da je v številnih primerih znesek pomoči, ki so ga v okviru sheme ZFM prejeli upravičenci, nižji od praga pomoči de minimis, ki znaša 200 000 EUR.

de minimis

Sklepne ugotovitve o obstoju pomoči

Sklepne ugotovitve o obstoju pomoči

| (148) | Komisija glede na navedeno meni, da ukrep, ki ga je Portugalska izvajala v korist podjetij v okviru sheme ZFM, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(148)

Komisija glede na navedeno meni, da ukrep, ki ga je Portugalska izvajala v korist podjetij v okviru sheme ZFM, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (149) | Mimogrede je treba dodati, da Portugalska ni izpodbijala ugotovitve o obstoju pomoči, ki jo je Komisija navedla v svojem sklepu iz leta 2007 (172). |
| --- | --- |

(149)

Mimogrede je treba dodati, da Portugalska ni izpodbijala ugotovitve o obstoju pomoči, ki jo je Komisija navedla v svojem sklepu iz leta 2007 (172).

172

6.2   Združljivost pomoči

Združljivost pomoči

6.2.1   Skladnost sheme ZFM s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013

Skladnost sheme ZFM s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013

| (150) | Portugalska meni, da je shema ZFM, kot so jo izvajali portugalski organi, skladna z zavezami, ki jih je sprejela ob priglasitvi sheme, ter sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013. |
| --- | --- |

(150)

Portugalska meni, da je shema ZFM, kot so jo izvajali portugalski organi, skladna z zavezami, ki jih je sprejela ob priglasitvi sheme, ter sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013.

Izvor dobička, za katerega se uporablja znižanje davka od dohodkov

Izvor dobička, za katerega se uporablja znižanje davka od dohodkov

| (151) | Shema ZFM je bila na podlagi smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 ocenjena kot regionalna pomoč za tekoče poslovanje in odobrena s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013. Shema ZFM je omogočala dodeljevanje pomoči v obliki znižanega davka od dohodkov pravnih oseb na dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, in oprostitve drugih davkov do najvišjih zneskov pomoči, izračunanih na podlagi zgornjih mej davčne osnove, določenih v skladu s številom delovnih mest, ki so jih upravičenci zagotavljali v posameznih poslovnih letih. |
| --- | --- |

(151)

Shema ZFM je bila na podlagi smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 ocenjena kot regionalna pomoč za tekoče poslovanje in odobrena s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013. Shema ZFM je omogočala dodeljevanje pomoči v obliki znižanega davka od dohodkov pravnih oseb na dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, in oprostitve drugih davkov do najvišjih zneskov pomoči, izračunanih na podlagi zgornjih mej davčne osnove, določenih v skladu s številom delovnih mest, ki so jih upravičenci zagotavljali v posameznih poslovnih letih.

| (152) | V postopku priglasitve, ki je privedel do sprejetja sklepa Komisije iz leta 2007, Portugalska ni izpodbijala dejstva, da so bila znižanja davka, predvidena v shemi, omejena na dejavnosti, ki se izvajajo na Madeiri, kot je bilo navedeno v odstavku 32 sklepa o začetku postopka (173). |
| --- | --- |

(152)

V postopku priglasitve, ki je privedel do sprejetja sklepa Komisije iz leta 2007, Portugalska ni izpodbijala dejstva, da so bila znižanja davka, predvidena v shemi, omejena na dejavnosti, ki se izvajajo na Madeiri, kot je bilo navedeno v odstavku 32 sklepa o začetku postopka (173).

173

| (153) | V smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007 je določeno, da se lahko regionalna pomoč za tekoče poslovanje dodeli le izjemoma (174): „[i]zjemoma se lahko dodeli v regijah, ki so upravičene na podlagi izjeme iz člena 87(3)(a) [Pogodbe ES (zdaj člen 107(3), točka (a) PDEU]), pod pogojem, da (i) je upravičena zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju in zaradi svoje narave ter (ii) da je njena višina sorazmerna razvojnim problemom, ki jih želi ublažiti“ (175). |
| --- | --- |

(153)

V smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007 je določeno, da se lahko regionalna pomoč za tekoče poslovanje dodeli le izjemoma (174): „[i]zjemoma se lahko dodeli v regijah, ki so upravičene na podlagi izjeme iz člena 87(3)(a) [Pogodbe ES (zdaj člen 107(3), točka (a) PDEU]), pod pogojem, da (i) je upravičena zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju in zaradi svoje narave ter (ii) da je njena višina sorazmerna razvojnim problemom, ki jih želi ublažiti“ (175).

174

175

| (154) | Ni dvoma, da je Madeira najbolj oddaljena regija za namene člena 349 PDEU in da je zato upravičena do pomoči v skladu s členom 107(3), točka (a), PDEU. |
| --- | --- |

(154)

Ni dvoma, da je Madeira najbolj oddaljena regija za namene člena 349 PDEU in da je zato upravičena do pomoči v skladu s členom 107(3), točka (a), PDEU.

| (155) | Vendar je treba prispevek sheme pomoči za tekoče poslovanje k regionalnemu razvoju regije oceniti v skladu in sorazmerno z ovirami zadevne regije, ki so v primeru najbolj oddaljenih regij v PDEU priznane kot strukturne in trajne ovire, kot so oddaljenost, otoška lega, majhnost, težavna topografija in podnebje ter ekonomska odvisnost od maloštevilnih proizvodov, kot je določeno v členu 349 PDEU. |
| --- | --- |

(155)

Vendar je treba prispevek sheme pomoči za tekoče poslovanje k regionalnemu razvoju regije oceniti v skladu in sorazmerno z ovirami zadevne regije, ki so v primeru najbolj oddaljenih regij v PDEU priznane kot strukturne in trajne ovire, kot so oddaljenost, otoška lega, majhnost, težavna topografija in podnebje ter ekonomska odvisnost od maloštevilnih proizvodov, kot je določeno v členu 349 PDEU.

| (156) | Kot je navedeno v odstavku 30 sklepa o začetku postopka, je bistvo regionalne pomoči za tekoče poslovanje, namenjene najbolj oddaljenim regijam, nadomestiti dodatne stroške, ki jih imajo podjetja v teh regijah zaradi navedenih ovir. |
| --- | --- |

(156)

Kot je navedeno v odstavku 30 sklepa o začetku postopka, je bistvo regionalne pomoči za tekoče poslovanje, namenjene najbolj oddaljenim regijam, nadomestiti dodatne stroške, ki jih imajo podjetja v teh regijah zaradi navedenih ovir.

| (157) | V oceni sheme ZFM so bili dodatni stroški določeni in količinsko opredeljeni na podlagi študije, ki so jo predložili portugalski organi. V sklepu Komisije iz leta 2007 je bila sorazmernost ukrepa ocenjena na podlagi teh količinsko opredeljenih dodatnih stroškov v okviru sheme ZFM kot celote in na ravni posameznih upravičencev, vključenih v shemo (176). |
| --- | --- |

(157)

V oceni sheme ZFM so bili dodatni stroški določeni in količinsko opredeljeni na podlagi študije, ki so jo predložili portugalski organi. V sklepu Komisije iz leta 2007 je bila sorazmernost ukrepa ocenjena na podlagi teh količinsko opredeljenih dodatnih stroškov v okviru sheme ZFM kot celote in na ravni posameznih upravičencev, vključenih v shemo (176).

176

| (158) | Portugalska trdi, da je treba izvor dobička, za katerega se uporablja znižanje davka od dohodkov, oceniti ob upoštevanju prispevka sheme k regionalnemu razvoju avtonomne regije Madeira in da ne bi smel biti geografsko omejen na regijo, saj bi v tem primeru shema podpore zajemala zgolj nadomestilo dodatnih stroškov, ki jih imajo podjetja, vključena v shemo ZFM (177). Portugalska trdi tudi, da je bila izvedena shema skladna z mednarodnimi davčnimi standardi in da podjetja, vključena v shemo ZFM, opravljajo bistveno dejavnost v smislu akcijskega načrta OECD BEPS ter da se zanje uporabljajo davčne zakonske zahteve in do so podvržena številnim kontrolam (178). To stališče zainteresirane strani na splošno podpirajo (179). |
| --- | --- |

(158)

Portugalska trdi, da je treba izvor dobička, za katerega se uporablja znižanje davka od dohodkov, oceniti ob upoštevanju prispevka sheme k regionalnemu razvoju avtonomne regije Madeira in da ne bi smel biti geografsko omejen na regijo, saj bi v tem primeru shema podpore zajemala zgolj nadomestilo dodatnih stroškov, ki jih imajo podjetja, vključena v shemo ZFM (177). Portugalska trdi tudi, da je bila izvedena shema skladna z mednarodnimi davčnimi standardi in da podjetja, vključena v shemo ZFM, opravljajo bistveno dejavnost v smislu akcijskega načrta OECD BEPS ter da se zanje uporabljajo davčne zakonske zahteve in do so podvržena številnim kontrolam (178). To stališče zainteresirane strani na splošno podpirajo (179).

177

178

179

| (159) | V nasprotju z navedbami Portugalske (180) imajo podjetja, vključena v shemo ZFM, te dodatne stroške le, če svoje dejavnosti dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, kar pomeni, da njihov dobiček izhaja iz dejavnosti, ki so neposredno povezane s temi dodatnimi stroški. Druge vrste dobička, iz katerih ti stroški ne izhajajo, ker je dobiček rezultat dejavnosti, ki se izvajajo zunaj regije, se ne morejo upoštevati pri davčni osnovi, za katero se uporablja davčni ukrep. |
| --- | --- |

(159)

V nasprotju z navedbami Portugalske (180) imajo podjetja, vključena v shemo ZFM, te dodatne stroške le, če svoje dejavnosti dejansko in fizično izvajajo na Madeiri, kar pomeni, da njihov dobiček izhaja iz dejavnosti, ki so neposredno povezane s temi dodatnimi stroški. Druge vrste dobička, iz katerih ti stroški ne izhajajo, ker je dobiček rezultat dejavnosti, ki se izvajajo zunaj regije, se ne morejo upoštevati pri davčni osnovi, za katero se uporablja davčni ukrep.

180

| (160) | Komisija ugotavlja, da je Portugalska med spremljanjem iz leta 2015 jasno navedla in med formalno preiskavo potrdila, da ni nujno, da upravičenci svojo dejavnost izvajajo v regiji, in da so tudi dejavnosti, ki se izvajajo zunaj regije, upravičene do pomoči iz sheme (glej uvodni izjavi 20 in 21 tega sklepa). |
| --- | --- |

(160)

Komisija ugotavlja, da je Portugalska med spremljanjem iz leta 2015 jasno navedla in med formalno preiskavo potrdila, da ni nujno, da upravičenci svojo dejavnost izvajajo v regiji, in da so tudi dejavnosti, ki se izvajajo zunaj regije, upravičene do pomoči iz sheme (glej uvodni izjavi 20 in 21 tega sklepa).

| (161) | Komisija meni, da je tako imenovana geografska omejitev izvora dobička, ki ji Portugalska nasprotuje, v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013 zgolj prevod osnovnih načel iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 in da izvajanje sheme ZFM v zvezi z izvorom dobička ni v skladu z določbami o pomoči za tekoče poslovanje iz navedenih smernic. |
| --- | --- |

(161)

Komisija meni, da je tako imenovana geografska omejitev izvora dobička, ki ji Portugalska nasprotuje, v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013 zgolj prevod osnovnih načel iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 in da izvajanje sheme ZFM v zvezi z izvorom dobička ni v skladu z določbami o pomoči za tekoče poslovanje iz navedenih smernic.

| (162) | Komisija v sklepu o začetku postopka ni izrazila dvoma o skladnosti sheme z mednarodnimi davčnimi standardi in davčnopravnimi zahtevami. Za namene nadzora državne pomoči je treba zahtevo glede dejanskega in fizičnega izvajanja dejavnosti upravičencev oceniti na podlagi načel glede pomoči za tekoče poslovanje iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, omenjenih v uvodni izjavi 156 in 157 tega sklepa, in ne na podlagi davčnih sporazumov OECD, ki imajo lastne davčne cilje. |
| --- | --- |

(162)

Komisija v sklepu o začetku postopka ni izrazila dvoma o skladnosti sheme z mednarodnimi davčnimi standardi in davčnopravnimi zahtevami. Za namene nadzora državne pomoči je treba zahtevo glede dejanskega in fizičnega izvajanja dejavnosti upravičencev oceniti na podlagi načel glede pomoči za tekoče poslovanje iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, omenjenih v uvodni izjavi 156 in 157 tega sklepa, in ne na podlagi davčnih sporazumov OECD, ki imajo lastne davčne cilje.

| (163) | Komisija poudarja tudi, da pravna zahteva glede ločenega računovodskega evidentiranja dohodka, ustvarjenega v okviru sheme ZFM, za davčne namene, opisanega v uvodni izjavi 21 tega sklepa, sama po sebi ne zadostuje za odpravo dvomov Komisije glede ustrezne davčne osnove za shemo ZFM, saj dohodek v okviru sheme, za katerega se ta zahteva uporablja, ni opredeljen na podlagi načel glede pomoči za tekoče poslovanje iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007. |
| --- | --- |

(163)

Komisija poudarja tudi, da pravna zahteva glede ločenega računovodskega evidentiranja dohodka, ustvarjenega v okviru sheme ZFM, za davčne namene, opisanega v uvodni izjavi 21 tega sklepa, sama po sebi ne zadostuje za odpravo dvomov Komisije glede ustrezne davčne osnove za shemo ZFM, saj dohodek v okviru sheme, za katerega se ta zahteva uporablja, ni opredeljen na podlagi načel glede pomoči za tekoče poslovanje iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007.

| (164) | Nasprotno, ločeno računovodsko evidentiranje kaže le, da se je nižja davčna stopnja uporabljala za prihodke iz transakcij med upravičenci do pomoči na eni strani ter subjekti, ki so rezidenti območja, zajetega s shemo ZFM, in subjekti, ki niso rezidenti portugalskega nacionalnega ozemlja, na drugi strani. Vendar pa na podlagi takega ločenega računovodskega evidentiranja ni mogoče ugotoviti, ali so transakcije izhajale iz dejavnosti, ki so jih upravičenci do pomoči dejansko in fizično izvajali na Madeiri ali zunaj nje. |
| --- | --- |

(164)

Nasprotno, ločeno računovodsko evidentiranje kaže le, da se je nižja davčna stopnja uporabljala za prihodke iz transakcij med upravičenci do pomoči na eni strani ter subjekti, ki so rezidenti območja, zajetega s shemo ZFM, in subjekti, ki niso rezidenti portugalskega nacionalnega ozemlja, na drugi strani. Vendar pa na podlagi takega ločenega računovodskega evidentiranja ni mogoče ugotoviti, ali so transakcije izhajale iz dejavnosti, ki so jih upravičenci do pomoči dejansko in fizično izvajali na Madeiri ali zunaj nje.

| (165) | Komisija ugotavlja, da so bile poglobljene davčne kontrole v zvezi z davčno osnovo in izvorom dobička izvedene ob upoštevanju pristopa portugalskih organov iz uvodne izjave 158 tega sklepa, pri čemer pa se ni upoštevala povezava med priznanim dobičkom in dodatnimi stroški, nastalimi v okviru sheme ZFM, kot izhaja iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 ter sklepov Komisije iz let 2007 in 2013. |
| --- | --- |

(165)

Komisija ugotavlja, da so bile poglobljene davčne kontrole v zvezi z davčno osnovo in izvorom dobička izvedene ob upoštevanju pristopa portugalskih organov iz uvodne izjave 158 tega sklepa, pri čemer pa se ni upoštevala povezava med priznanim dobičkom in dodatnimi stroški, nastalimi v okviru sheme ZFM, kot izhaja iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 ter sklepov Komisije iz let 2007 in 2013.

| (166) | Komisija zato meni, da argumenti Portugalske v zvezi s skladnostjo z davčnimi pravili, pravnimi zahtevami in kontrolami, povezanimi z davki, niso relevantni za oceno izvajanja sheme ZFM na podlagi smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 ter sklepov Komisije iz let 2007 in 2013. |
| --- | --- |

(166)

Komisija zato meni, da argumenti Portugalske v zvezi s skladnostjo z davčnimi pravili, pravnimi zahtevami in kontrolami, povezanimi z davki, niso relevantni za oceno izvajanja sheme ZFM na podlagi smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 ter sklepov Komisije iz let 2007 in 2013.

| (167) | Glede na navedeno Komisija meni, da njeni dvomi o izvoru dobička, za katerega se v okviru sheme ZFM uporablja znižanje davka, niso odpravljeni in ugotavlja, da je izvajanje sheme ZFM v zvezi s tem merilom v nasprotju z njenima sklepoma iz let 2007 in 2013. |
| --- | --- |

(167)

Glede na navedeno Komisija meni, da njeni dvomi o izvoru dobička, za katerega se v okviru sheme ZFM uporablja znižanje davka, niso odpravljeni in ugotavlja, da je izvajanje sheme ZFM v zvezi s tem merilom v nasprotju z njenima sklepoma iz let 2007 in 2013.

Ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest v regiji

Ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest v regiji

| (168) | Kot je opozorjeno v uvodni izjavi 151 tega sklepa, se najvišji zneski pomoči, do katerih so lahko subjekti, vključeni v shemo ZFM, upravičeni v okviru odobrene sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje, izračunajo na podlagi zgornjih mej davčne osnove, določenih v skladu s številom delovnih mest, ki jih upravičenci zagotavljajo v posameznem poslovnem letu. |
| --- | --- |

(168)

Kot je opozorjeno v uvodni izjavi 151 tega sklepa, se najvišji zneski pomoči, do katerih so lahko subjekti, vključeni v shemo ZFM, upravičeni v okviru odobrene sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje, izračunajo na podlagi zgornjih mej davčne osnove, določenih v skladu s številom delovnih mest, ki jih upravičenci zagotavljajo v posameznem poslovnem letu.

| (169) | Komisija poudarja, da je bila zahteva glede ustvarjanja/ohranjanja delovnih mest pogoj za vključitev v shemo in vključena v metodo za izračun zneska pomoči v okviru sheme ZFM, kot jo je priglasila Portugalska (181), ter odobrena s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013. |
| --- | --- |

(169)

Komisija poudarja, da je bila zahteva glede ustvarjanja/ohranjanja delovnih mest pogoj za vključitev v shemo in vključena v metodo za izračun zneska pomoči v okviru sheme ZFM, kot jo je priglasila Portugalska (181), ter odobrena s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013.

181

| (170) | Poleg tega je bilo v sklepu Komisije iz leta 2007 ocenjeno, da ustvarjanje delovnih mest v okviru sheme ZFM prispeva k regionalnemu razvoju (182). |
| --- | --- |

(170)

Poleg tega je bilo v sklepu Komisije iz leta 2007 ocenjeno, da ustvarjanje delovnih mest v okviru sheme ZFM prispeva k regionalnemu razvoju (182).

182

| (171) | Komisija ugotavlja tudi, da je bilo ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest sestavni del odobrene regionalne sheme ZFM. Zato je število delovnih mest parameter za določitev zneska pomoči in merilo prispevka sheme k regionalnemu razvoju, v obeh primerih pa mora temeljiti na objektivni dokazani metodi, ki se uporablja pri odločanju o državni pomoči. |
| --- | --- |

(171)

Komisija ugotavlja tudi, da je bilo ustvarjanje/ohranjanje delovnih mest sestavni del odobrene regionalne sheme ZFM. Zato je število delovnih mest parameter za določitev zneska pomoči in merilo prispevka sheme k regionalnemu razvoju, v obeh primerih pa mora temeljiti na objektivni dokazani metodi, ki se uporablja pri odločanju o državni pomoči.

| (172) | Portugalska zavrača ozko opredelitev delovnega mesta v EPDČ ali DEL, ki jo je Komisija uporabila za izračun zneskov pomoči. Hkrati pa trdi, da je njena opredelitev delovnega mesta skladna z nacionalnimi in mednarodnimi delovnimi predpisi, da so bili upravičenci podvrženi številnim kontrolam, katerih rezultati so bili posredovani Komisiji, in da je zato izvajanje sheme v skladu s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013. |
| --- | --- |

(172)

Portugalska zavrača ozko opredelitev delovnega mesta v EPDČ ali DEL, ki jo je Komisija uporabila za izračun zneskov pomoči. Hkrati pa trdi, da je njena opredelitev delovnega mesta skladna z nacionalnimi in mednarodnimi delovnimi predpisi, da so bili upravičenci podvrženi številnim kontrolam, katerih rezultati so bili posredovani Komisiji, in da je zato izvajanje sheme v skladu s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013.

| (173) | V nasprotju s trditvami Portugalske (183) Komisija meni, da je uporaba metode iz odstavka 58 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, natančneje iz povezane opombe 52, za izračun števila ustvarjenih/ohranjenih delovnih mest, tj. „[š]tevilo zaposlenih ustreza številu delovnih enot na leto (DEL), to je število delavcev, zaposlenih v enem letu za polni delovni čas, pri čemer sta delo s skrajšanim delovnim časom in sezonsko delo del“, ustrezna, čeprav je ta opredelitev vključena le v oddelek smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, ki se nanaša na regionalno pomoč za naložbe. Ta metoda je navedena tudi v členu 5 priporočila Komisije o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (184), ki se splošno uporablja v zakonodaji Unije in zlasti v pravilih Unije o državni pomoči, saj so bila navedena priporočila sistematično vključena v Prilogo I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008, pa tudi k uredbi o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014. |
| --- | --- |

(173)

V nasprotju s trditvami Portugalske (183) Komisija meni, da je uporaba metode iz odstavka 58 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, natančneje iz povezane opombe 52, za izračun števila ustvarjenih/ohranjenih delovnih mest, tj. „[š]tevilo zaposlenih ustreza številu delovnih enot na leto (DEL), to je število delavcev, zaposlenih v enem letu za polni delovni čas, pri čemer sta delo s skrajšanim delovnim časom in sezonsko delo del“, ustrezna, čeprav je ta opredelitev vključena le v oddelek smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, ki se nanaša na regionalno pomoč za naložbe. Ta metoda je navedena tudi v členu 5 priporočila Komisije o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (184), ki se splošno uporablja v zakonodaji Unije in zlasti v pravilih Unije o državni pomoči, saj so bila navedena priporočila sistematično vključena v Prilogo I k uredbi o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008, pa tudi k uredbi o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014.

183

184

| (174) | V nasprotju z argumentom Portugalske je ta opredelitev delovnih mest v EPDČ in DEL najboljši način, da se nediskriminatorno zajamejo vse vrste delovnih razmerij in pogodb (zaposlitve za nedoločen ali določen čas, zaposleni in člani upravnih odborov, ki imajo sklenjenih več pogodb o zaposlitvi z različnimi podjetji, delavci na daljavo), pri čemer se dejanski čas dela zaposlenega v podjetju, vključenem v shemo ZFM, izračuna na objektiven in preverljiv način. Komisija ostaja nevtralna glede narave delovnega razmerja po nacionalni zakonodaji, dokler se število delovnih mest za namene državne pomoči izračuna na objektiven način. |
| --- | --- |

(174)

V nasprotju z argumentom Portugalske je ta opredelitev delovnih mest v EPDČ in DEL najboljši način, da se nediskriminatorno zajamejo vse vrste delovnih razmerij in pogodb (zaposlitve za nedoločen ali določen čas, zaposleni in člani upravnih odborov, ki imajo sklenjenih več pogodb o zaposlitvi z različnimi podjetji, delavci na daljavo), pri čemer se dejanski čas dela zaposlenega v podjetju, vključenem v shemo ZFM, izračuna na objektiven in preverljiv način. Komisija ostaja nevtralna glede narave delovnega razmerja po nacionalni zakonodaji, dokler se število delovnih mest za namene državne pomoči izračuna na objektiven način.

| (175) | Vsekakor Komisija ugotavlja tudi, da Portugalska ne glede na opredelitev iz opombe 52 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 ni uporabila opredelitve delovnih mest, ki bi dejansko omogočala štetje števila delovnih mest, ustvarjenih in ohranjenih na Madeiri. Kot je navedeno v uvodni izjavi 28 tega sklepa, je Portugalska kot veljavna delovna mesta v okviru sheme ZFM upoštevala vsako zaposlitev katere koli pravne narave, ne glede na število ur, dni in mesecev aktivnega dela na leto, ki so jih upravičenci navedli v svojih letnih davčnih napovedih. To je storila, ne da bi preverila dejanski čas dela zaposlenih pri posameznih upravičencih in ga pretvorila v EPDČ. |
| --- | --- |

(175)

Vsekakor Komisija ugotavlja tudi, da Portugalska ne glede na opredelitev iz opombe 52 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 ni uporabila opredelitve delovnih mest, ki bi dejansko omogočala štetje števila delovnih mest, ustvarjenih in ohranjenih na Madeiri. Kot je navedeno v uvodni izjavi 28 tega sklepa, je Portugalska kot veljavna delovna mesta v okviru sheme ZFM upoštevala vsako zaposlitev katere koli pravne narave, ne glede na število ur, dni in mesecev aktivnega dela na leto, ki so jih upravičenci navedli v svojih letnih davčnih napovedih. To je storila, ne da bi preverila dejanski čas dela zaposlenih pri posameznih upravičencih in ga pretvorila v EPDČ.

| (176) | Glede na rezultate spremljanja iz leta 2015 in informacije, ki jih je Portugalska predložila med formalno preiskavo, Komisija meni, da portugalski organi na podlagi izjav upravičencev niso mogli preveriti, ali so delovna mesta resnična in stalna, kot je bilo zahtevano v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013, in sicer prav zaradi neobstoja enotne in objektivne metodologije za izračun, ki bi se uporabljala za vse oblike delovnih razmerij. |
| --- | --- |

(176)

Glede na rezultate spremljanja iz leta 2015 in informacije, ki jih je Portugalska predložila med formalno preiskavo, Komisija meni, da portugalski organi na podlagi izjav upravičencev niso mogli preveriti, ali so delovna mesta resnična in stalna, kot je bilo zahtevano v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013, in sicer prav zaradi neobstoja enotne in objektivne metodologije za izračun, ki bi se uporabljala za vse oblike delovnih razmerij.

| (177) | Komisija izpostavlja, da Portugalska ni potrdila, da so vsa delovna mesta, prijavljena v okviru uporabe sheme ZFM, zasedali zaposleni, ki so prispevali k dejavnostim, ki so se dejansko in fizično izvajale na Madeiri. Portugalski organi so navedli, da v nekaterih primerih dejstvo, da število zaposlenih v letnih izjavah ni bilo navedeno, ni vplivalo na odmero dolgovanega davka in davčne ugodnosti; v drugih primerih je bilo med spremljanjem v letu 2015 dokazano, da nekatera delovna mesta obstajajo zunaj ZFM, Madeire in celo zunaj Unije. Komisija poleg tega ugotavlja, da Portugalska kljub več njenim zahtevam ni zagotovila informacij o kraju dejanskega izvajanja dejavnosti zaposlenih vseh upravičencev v okviru sheme ZFM (185). |
| --- | --- |

(177)

Komisija izpostavlja, da Portugalska ni potrdila, da so vsa delovna mesta, prijavljena v okviru uporabe sheme ZFM, zasedali zaposleni, ki so prispevali k dejavnostim, ki so se dejansko in fizično izvajale na Madeiri. Portugalski organi so navedli, da v nekaterih primerih dejstvo, da število zaposlenih v letnih izjavah ni bilo navedeno, ni vplivalo na odmero dolgovanega davka in davčne ugodnosti; v drugih primerih je bilo med spremljanjem v letu 2015 dokazano, da nekatera delovna mesta obstajajo zunaj ZFM, Madeire in celo zunaj Unije. Komisija poleg tega ugotavlja, da Portugalska kljub več njenim zahtevam ni zagotovila informacij o kraju dejanskega izvajanja dejavnosti zaposlenih vseh upravičencev v okviru sheme ZFM (185).

185

| (178) | Komisija priznava, da je Portugalska predložila dokumentacijo, iz katere je razvidno, da je bilo v zvezi z upravičenci v okviru sheme ZFM opravljenih veliko kontrol. V nasprotju s trditvijo Portugalske Komisija nikoli ni dvomila o učinkovitosti samih davčnih kontrol, ki so jih izvajali portugalski organi, temveč le o njihovi učinkovitosti v smislu natančnega izračuna števila delovnih mest, ki so jih zagotavljali posamezni upravičenci v okviru sheme ZFM, ter v smislu ocene povezave med ustvarjenimi delovnimi mesti in dejavnostmi, ki so se dejansko in fizično izvajale na Madeiri. Dokumentacija, ki je bila posredovana Komisiji, potrjuje, da so se davčne kontrole v resnici izvajale. Vendar zbrani podatki niso relevantni z vidika državne pomoči, saj se v okviru kontrol nista preverjali težavi, obravnavani v tej zadevi: natančen izračun števila delovnih mest, ki so jih zagotavljali posamezni upravičenci v okviru sheme ZFM, ter povezava med ustvarjenimi delovnimi mesti in dejavnostmi, ki so jih ti upravičenci dejansko in fizično izvajali na Madeiri. |
| --- | --- |

(178)

Komisija priznava, da je Portugalska predložila dokumentacijo, iz katere je razvidno, da je bilo v zvezi z upravičenci v okviru sheme ZFM opravljenih veliko kontrol. V nasprotju s trditvijo Portugalske Komisija nikoli ni dvomila o učinkovitosti samih davčnih kontrol, ki so jih izvajali portugalski organi, temveč le o njihovi učinkovitosti v smislu natančnega izračuna števila delovnih mest, ki so jih zagotavljali posamezni upravičenci v okviru sheme ZFM, ter v smislu ocene povezave med ustvarjenimi delovnimi mesti in dejavnostmi, ki so se dejansko in fizično izvajale na Madeiri. Dokumentacija, ki je bila posredovana Komisiji, potrjuje, da so se davčne kontrole v resnici izvajale. Vendar zbrani podatki niso relevantni z vidika državne pomoči, saj se v okviru kontrol nista preverjali težavi, obravnavani v tej zadevi: natančen izračun števila delovnih mest, ki so jih zagotavljali posamezni upravičenci v okviru sheme ZFM, ter povezava med ustvarjenimi delovnimi mesti in dejavnostmi, ki so jih ti upravičenci dejansko in fizično izvajali na Madeiri.

| (179) | Glede na navedeno Komisija meni, da njeni dvomi v zvezi z merilom glede ustvarjanja/ohranjanja delovnih mest v okviru sheme ZFM niso bili odpravljeni, in ugotavlja, da je izvajanje sheme ZFM v zvezi s tem merilom v nasprotju z njenima sklepoma iz let 2007 in 2013. |
| --- | --- |

(179)

Glede na navedeno Komisija meni, da njeni dvomi v zvezi z merilom glede ustvarjanja/ohranjanja delovnih mest v okviru sheme ZFM niso bili odpravljeni, in ugotavlja, da je izvajanje sheme ZFM v zvezi s tem merilom v nasprotju z njenima sklepoma iz let 2007 in 2013.

Sklepne ugotovitve

Sklepne ugotovitve

| (180) | Komisija torej ugotavlja, da je shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, v nasprotju z njenima sklepoma iz let 2007 in 2013, s katerima je bil odobren Režim III, in je zato nezakonita. |
| --- | --- |

(180)

Komisija torej ugotavlja, da je shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, v nasprotju z njenima sklepoma iz let 2007 in 2013, s katerima je bil odobren Režim III, in je zato nezakonita.

6.2.2   Skladnost sheme ZFM s smernicami o regionalni pomoči iz leta 2007

Skladnost sheme ZFM s smernicami o regionalni pomoči iz leta 2007

| (181) | Portugalska trdi, da ni nikoli sprejela tega, kako je Komisija razlagala pogoje iz svojih sklepov iz let 2007 in 2013 glede izvora dobička in ustvarjanja delovnih mest. Meni tudi, da so te zahteve nezavezujoče, saj sta bila navedena sklepa sprejeta na podlagi smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, ki jih Portugalska prav tako obravnava kot nezavezujoče (186). |
| --- | --- |

(181)

Portugalska trdi, da ni nikoli sprejela tega, kako je Komisija razlagala pogoje iz svojih sklepov iz let 2007 in 2013 glede izvora dobička in ustvarjanja delovnih mest. Meni tudi, da so te zahteve nezavezujoče, saj sta bila navedena sklepa sprejeta na podlagi smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, ki jih Portugalska prav tako obravnava kot nezavezujoče (186).

186

| (182) | Portugalska poleg tega trdi, da opredelitev ustvarjanja delovnih mest iz sklepa Komisije iz leta 2007 v zvezi z EPDČ in DEL ni navedena v delu smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, ki se nanaša na pomoč za tekoče poslovanje, česar Komisija ne zanika (187). Portugalski organi zato menijo, da je treba shemo ZFM oceniti izključno na podlagi odstavkov 76 do 83 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007. |
| --- | --- |

(182)

Portugalska poleg tega trdi, da opredelitev ustvarjanja delovnih mest iz sklepa Komisije iz leta 2007 v zvezi z EPDČ in DEL ni navedena v delu smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, ki se nanaša na pomoč za tekoče poslovanje, česar Komisija ne zanika (187). Portugalski organi zato menijo, da je treba shemo ZFM oceniti izključno na podlagi odstavkov 76 do 83 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007.

187

| (183) | Komisija poudarja, da je Portugalska v dopisu z dne 10. maja 2006 sprejela smernice o regionalni pomoči iz leta 2007 in poznejše primerne ukrepe (188), kar pomeni, da bi morala pravila iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 upoštevati pri vsaki shemi regionalne pomoči (189). |
| --- | --- |

(183)

Komisija poudarja, da je Portugalska v dopisu z dne 10. maja 2006 sprejela smernice o regionalni pomoči iz leta 2007 in poznejše primerne ukrepe (188), kar pomeni, da bi morala pravila iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 upoštevati pri vsaki shemi regionalne pomoči (189).

188

189

| (184) | V skladu z odstavkoma 76 in 80 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 se lahko pomoč za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah dodeli pod pogojem, da: (i) je namenjena za nadomestilo dodatnih stroškov podjetij, ki so v zvezi z opravljanjem gospodarskih dejavnosti posledica dejavnikov iz člena 299(2) (zdaj člen 349) PDEU, (ii) je upravičena zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju in (iii) je njena višina sorazmerna s problemom, ki naj bi ga ublažila. |
| --- | --- |

(184)

V skladu z odstavkoma 76 in 80 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 se lahko pomoč za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah dodeli pod pogojem, da: (i) je namenjena za nadomestilo dodatnih stroškov podjetij, ki so v zvezi z opravljanjem gospodarskih dejavnosti posledica dejavnikov iz člena 299(2) (zdaj člen 349) PDEU, (ii) je upravičena zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju in (iii) je njena višina sorazmerna s problemom, ki naj bi ga ublažila.

| (185) | Ker so ugodnosti iz sheme ZFM prejela tudi podjetja, ki svojih dejavnosti niso dejansko in fizično izvajala v regiji in zato niso imela dodatnih stroškov, navedenih v smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007, njeno izvajanje ni bilo v skladu z zahtevami iz uvodne izjave 184 tega sklepa. |
| --- | --- |

(185)

Ker so ugodnosti iz sheme ZFM prejela tudi podjetja, ki svojih dejavnosti niso dejansko in fizično izvajala v regiji in zato niso imela dodatnih stroškov, navedenih v smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007, njeno izvajanje ni bilo v skladu z zahtevami iz uvodne izjave 184 tega sklepa.

| (186) | Glede na to, da pogoj glede ustvarjanja/ohranjanja delovnih mest ni bil ocenjen na podlagi koncepta ustvarjanja delovnih mest iz oddelka smernic o državni pomoči iz leta 2007, ki se nanaša na pomoč za naložbe, ali prakse Komisije na področju državne pomoči, shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, v nobenem primeru ne bi izpolnjevala pogojev glede pomoči za tekoče poslovanje iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, saj ni bilo povezave med izvorom dobička in dejanskimi dodatnimi stroški. |
| --- | --- |

(186)

Glede na to, da pogoj glede ustvarjanja/ohranjanja delovnih mest ni bil ocenjen na podlagi koncepta ustvarjanja delovnih mest iz oddelka smernic o državni pomoči iz leta 2007, ki se nanaša na pomoč za naložbe, ali prakse Komisije na področju državne pomoči, shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, v nobenem primeru ne bi izpolnjevala pogojev glede pomoči za tekoče poslovanje iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, saj ni bilo povezave med izvorom dobička in dejanskimi dodatnimi stroški.

Sklepne ugotovitve

Sklepne ugotovitve

| (187) | Glede na navedeno Komisija meni, da shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, pomeni kršitev določb iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 in torej nezakonito pomoč, ki je ni mogoče obravnavati kot združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(187)

Glede na navedeno Komisija meni, da shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, pomeni kršitev določb iz smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 in torej nezakonito pomoč, ki je ni mogoče obravnavati kot združljivo z notranjim trgom.

6.2.3   Združljivost sheme pomoči neposredno na podlagi člena 107(3), točka (a), PDEU

Združljivost sheme pomoči neposredno na podlagi člena 107(3), točka (a), PDEU

| (188) | Portugalska trdi, da bi morala Komisija oceniti učinek sheme ZFM na način, ki je skladen s politikami EU za najbolj oddaljene regije v zvezi z ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, ter upoštevati, da je shema najučinkovitejši instrument gospodarske politike za spodbujanje kohezije, gospodarske rasti in gospodarske vzdržnosti Madeire (190). |
| --- | --- |

(188)

Portugalska trdi, da bi morala Komisija oceniti učinek sheme ZFM na način, ki je skladen s politikami EU za najbolj oddaljene regije v zvezi z ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, ter upoštevati, da je shema najučinkovitejši instrument gospodarske politike za spodbujanje kohezije, gospodarske rasti in gospodarske vzdržnosti Madeire (190).

190

| (189) | V skladu s členom 107(3), točka (a), PDEU se lahko pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja regij iz člena 349 PDEU glede na njihov strukturni, gospodarski in socialni položaj šteje kot združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(189)

V skladu s členom 107(3), točka (a), PDEU se lahko pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja regij iz člena 349 PDEU glede na njihov strukturni, gospodarski in socialni položaj šteje kot združljiva z notranjim trgom.

| (190) | Komisija je v smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007 določila pogoje, pod katerimi se lahko regionalna pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, in merila za opredelitev območij, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), PDEU. V skladu s sodno prakso (191) Komisija s tem, ko sprejme pravila ravnanja in z njihovo objavo razglasi, da se bodo odslej uporabljala za primere, na katere se nanašajo, omeji izvajanje svoje diskrecijske pravice in od teh pravil načeloma ne more odstopiti, ne da bi s tem kršila splošna pravna načela, kot sta enako obravnavanje ali varstvo legitimnih pričakovanj. Zato mora Komisija obravnavani primer oceniti v skladu z veljavnimi smernicami, tj. smernicami o regionalni pomoči iz leta 2007, razen če bi portugalski organi dokazali, da bi morala Komisija zaradi izjemnih okoliščin, ki v navedenih smernicah niso predvidene, shemo ZFM oceniti neposredno na podlagi Pogodbe. Vendar pa se v tem primeru portugalski organi na izjemne okoliščine sploh niso sklicevali, kaj šele, da bi jih dokazali. Tudi če je treba oceno združljivosti sheme ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, torej opraviti v skladu s smernicami o regionalni pomoči iz leta 2007, bo Komisija v naslednjih uvodnih izjavah zaradi celovitosti vseeno ocenila, ali se lahko shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, šteje za združljivo neposredno na podlagi PDEU. |
| --- | --- |

(190)

Komisija je v smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007 določila pogoje, pod katerimi se lahko regionalna pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, in merila za opredelitev območij, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), PDEU. V skladu s sodno prakso (191) Komisija s tem, ko sprejme pravila ravnanja in z njihovo objavo razglasi, da se bodo odslej uporabljala za primere, na katere se nanašajo, omeji izvajanje svoje diskrecijske pravice in od teh pravil načeloma ne more odstopiti, ne da bi s tem kršila splošna pravna načela, kot sta enako obravnavanje ali varstvo legitimnih pričakovanj. Zato mora Komisija obravnavani primer oceniti v skladu z veljavnimi smernicami, tj. smernicami o regionalni pomoči iz leta 2007, razen če bi portugalski organi dokazali, da bi morala Komisija zaradi izjemnih okoliščin, ki v navedenih smernicah niso predvidene, shemo ZFM oceniti neposredno na podlagi Pogodbe. Vendar pa se v tem primeru portugalski organi na izjemne okoliščine sploh niso sklicevali, kaj šele, da bi jih dokazali. Tudi če je treba oceno združljivosti sheme ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, torej opraviti v skladu s smernicami o regionalni pomoči iz leta 2007, bo Komisija v naslednjih uvodnih izjavah zaradi celovitosti vseeno ocenila, ali se lahko shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, šteje za združljivo neposredno na podlagi PDEU.

191

Prispevek k cilju skupnega interesa

Prispevek k cilju skupnega interesa

| (191) | Portugalska trdi, da shema ZFM prispeva h gospodarskemu razvoju avtonomne regije Madeira, ki je v PDEU priznana kot najbolj oddaljena regija. Portugalski organi so predložili podatke o vplivu sheme na makroekonomski ravni. |
| --- | --- |

(191)

Portugalska trdi, da shema ZFM prispeva h gospodarskemu razvoju avtonomne regije Madeira, ki je v PDEU priznana kot najbolj oddaljena regija. Portugalski organi so predložili podatke o vplivu sheme na makroekonomski ravni.

| (192) | Portugalski organi zlasti vztrajajo, da je shema ZFM pomembno prispevala h konsolidaciji javnih financ avtonomne regije Madeira. Po podatkih regionalnega davčnega organa Madeire je bil prispevek podjetij, vključenih v shemo ZFM, k regionalnemu proračunu Madeire v obdobju 2012–2018 v povprečju približno [10–20]-odstoten (192). |
| --- | --- |

(192)

Portugalski organi zlasti vztrajajo, da je shema ZFM pomembno prispevala h konsolidaciji javnih financ avtonomne regije Madeira. Po podatkih regionalnega davčnega organa Madeire je bil prispevek podjetij, vključenih v shemo ZFM, k regionalnemu proračunu Madeire v obdobju 2012–2018 v povprečju približno [10–20]-odstoten (192).

192

| (193) | Glede na navedeno Komisija v nasprotju s svojim predhodnim stališčem iz odstavka 33 sklepa o začetku postopka meni, da bi lahko shema ZFM prispevala k regionalnemu razvoju najbolj oddaljene regije Madeira in s tem k doseganju cilja skupnega interesa. |
| --- | --- |

(193)

Glede na navedeno Komisija v nasprotju s svojim predhodnim stališčem iz odstavka 33 sklepa o začetku postopka meni, da bi lahko shema ZFM prispevala k regionalnemu razvoju najbolj oddaljene regije Madeira in s tem k doseganju cilja skupnega interesa.

Ustreznost in sorazmernost

Ustreznost in sorazmernost

| (194) | Pomoč za tekoče poslovanje naj bi podjetju omogočila zmanjšanje stroškov, ki ga sicer bremenijo v okviru izvajanja tekočih poslov ali splošnih dejavnosti (193). |
| --- | --- |

(194)

Pomoč za tekoče poslovanje naj bi podjetju omogočila zmanjšanje stroškov, ki ga sicer bremenijo v okviru izvajanja tekočih poslov ali splošnih dejavnosti (193).

193

| (195) | Ta vrsta pomoči se torej lahko izjemoma odobri v najbolj oddaljenih regijah, ki so upravičene na podlagi izjeme iz člena 87(3), točka (a), Pogodbe ES [zdaj člen 107(3), točka (a), PDEU], če je namenjena za nadomestilo dodatnih stroškov, ki so v zvezi z opravljanjem gospodarskih dejavnosti posledica dejavnikov iz člena 299(2) Pogodbe ES [zdaj člen 349 PDEU] (194). |
| --- | --- |

(195)

Ta vrsta pomoči se torej lahko izjemoma odobri v najbolj oddaljenih regijah, ki so upravičene na podlagi izjeme iz člena 87(3), točka (a), Pogodbe ES [zdaj člen 107(3), točka (a), PDEU], če je namenjena za nadomestilo dodatnih stroškov, ki so v zvezi z opravljanjem gospodarskih dejavnosti posledica dejavnikov iz člena 299(2) Pogodbe ES [zdaj člen 349 PDEU] (194).

194

| (196) | Komisija ugotavlja, da so bila podjetja, ki so prejemala pomoč iz sheme, kot se je izvajala, oproščena običajnih davčnih dajatev, čeprav so nekatera podjetja izvajala dejavnosti, ki niso povzročile dodatnih stroškov, povezanih s strukturnimi ovirami v regiji, kot je bilo ocenjeno v oddelkih 6.2.1 in 6.2.2 tega sklepa. |
| --- | --- |

(196)

Komisija ugotavlja, da so bila podjetja, ki so prejemala pomoč iz sheme, kot se je izvajala, oproščena običajnih davčnih dajatev, čeprav so nekatera podjetja izvajala dejavnosti, ki niso povzročile dodatnih stroškov, povezanih s strukturnimi ovirami v regiji, kot je bilo ocenjeno v oddelkih 6.2.1 in 6.2.2 tega sklepa.

| (197) | Ker se v okviru izvajanja sheme niso obravnavale strukturne težave, ki bi jih lahko podjetja dejansko imela pri izvajanju dejavnosti na Madeiri, sheme ZFM ni mogoče šteti za ustrezno ali sorazmerno na podlagi načel/pogojev glede regionalne pomoči za tekoče poslovanje, katere cilj je pospeševanje gospodarskega razvoja najbolj oddaljenih regij (člen 349 PDEU) ob upoštevanju njihovega strukturnega, gospodarskega in socialnega položaja. |
| --- | --- |

(197)

Ker se v okviru izvajanja sheme niso obravnavale strukturne težave, ki bi jih lahko podjetja dejansko imela pri izvajanju dejavnosti na Madeiri, sheme ZFM ni mogoče šteti za ustrezno ali sorazmerno na podlagi načel/pogojev glede regionalne pomoči za tekoče poslovanje, katere cilj je pospeševanje gospodarskega razvoja najbolj oddaljenih regij (člen 349 PDEU) ob upoštevanju njihovega strukturnega, gospodarskega in socialnega položaja.

Sklepne ugotovitve

Sklepne ugotovitve

| (198) | Glede na vse navedeno Komisija meni, da shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, pomeni kršitev člena 107(3), točka (a), PDEU in torej nezakonito pomoč, ki je ni mogoče obravnavati kot združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(198)

Glede na vse navedeno Komisija meni, da shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, pomeni kršitev člena 107(3), točka (a), PDEU in torej nezakonito pomoč, ki je ni mogoče obravnavati kot združljivo z notranjim trgom.

6.2.4   Združljivost pomoči z uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014

Združljivost pomoči z uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014

| (199) | Portugalska meni, da se uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 ne uporablja retroaktivno za določanje združljivosti dodelitve individualnih pomoči v okviru sheme ZFM (195). Portugalska poleg tega meni, da v skladu s prožno razlago uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 ni nujno, da morajo upravičenci v okviru sheme ZFM svoje gospodarske dejavnosti opravljati na Madeiri. Dodelitev individualne pomoči je treba preučiti na podlagi pogojev glede regionalne pomoči za tekoče poslovanje, ki so določeni v smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007 ter navedeni v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013. |
| --- | --- |

(199)

Portugalska meni, da se uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 ne uporablja retroaktivno za določanje združljivosti dodelitve individualnih pomoči v okviru sheme ZFM (195). Portugalska poleg tega meni, da v skladu s prožno razlago uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 ni nujno, da morajo upravičenci v okviru sheme ZFM svoje gospodarske dejavnosti opravljati na Madeiri. Dodelitev individualne pomoči je treba preučiti na podlagi pogojev glede regionalne pomoči za tekoče poslovanje, ki so določeni v smernicah o regionalni pomoči iz leta 2007 ter navedeni v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013.

195

| (200) | Ker je Portugalska shemo izvajala v nasprotju s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013 in je ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom na podlagi smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, mora Komisija preučiti, ali bi se lahko dodeljevanje individualnih pomoči v okviru te sheme vseeno štelo za združljivo (196) na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014, ki se lahko v primeru, da so izpolnjeni ustrezni pogoji, za individualno pomoč uporablja retroaktivno (197) |
| --- | --- |

(200)

Ker je Portugalska shemo izvajala v nasprotju s sklepoma Komisije iz let 2007 in 2013 in je ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom na podlagi smernic o regionalni pomoči iz leta 2007, mora Komisija preučiti, ali bi se lahko dodeljevanje individualnih pomoči v okviru te sheme vseeno štelo za združljivo (196) na podlagi uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014, ki se lahko v primeru, da so izpolnjeni ustrezni pogoji, za individualno pomoč uporablja retroaktivno (197)

196

197

| (201) | V skladu s členom 15(4) uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 „[s]heme pomoči za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah nadomestijo dodatne stroške poslovanja, ki nastanejo v navedenih regijah kot neposredna posledica ene ali več stalnih omejitev iz člena 349 Pogodbe, in sicer če upravičenci izvajajo svojo gospodarsko dejavnost v eni od najbolj oddaljenih regij, pod pogojem, da letni znesek pomoči na upravičenca na podlagi vseh shem pomoči za tekoče poslovanje, ki se izvajajo v okviru te uredbe, ne presega enega od naslednjih deležev: (a) 35 % bruto dodane vrednosti, ki jo letno ustvari upravičenec v zadevni najbolj oddaljeni regiji; (b) 40 % letnih stroškov dela, ki jih je imel upravičenec v zadevni najbolj oddaljeni regiji; (c) 30 % letnega prometa, ki ga je ustvaril upravičenec v zadevni najbolj oddaljeni regiji“. V skladu z navedenim členom se pomoč za tekoče poslovanje za podjetje izjemoma odobri z namenom nadomestila dodatnih stroškov, ki izhajajo iz opravljanja dejavnosti v najbolj oddaljeni regiji. |
| --- | --- |

(201)

V skladu s členom 15(4) uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 „[s]heme pomoči za tekoče poslovanje v najbolj oddaljenih regijah nadomestijo dodatne stroške poslovanja, ki nastanejo v navedenih regijah kot neposredna posledica ene ali več stalnih omejitev iz člena 349 Pogodbe, in sicer če upravičenci izvajajo svojo gospodarsko dejavnost v eni od najbolj oddaljenih regij, pod pogojem, da letni znesek pomoči na upravičenca na podlagi vseh shem pomoči za tekoče poslovanje, ki se izvajajo v okviru te uredbe, ne presega enega od naslednjih deležev: (a) 35 % bruto dodane vrednosti, ki jo letno ustvari upravičenec v zadevni najbolj oddaljeni regiji; (b) 40 % letnih stroškov dela, ki jih je imel upravičenec v zadevni najbolj oddaljeni regiji; (c) 30 % letnega prometa, ki ga je ustvaril upravičenec v zadevni najbolj oddaljeni regiji“. V skladu z navedenim členom se pomoč za tekoče poslovanje za podjetje izjemoma odobri z namenom nadomestila dodatnih stroškov, ki izhajajo iz opravljanja dejavnosti v najbolj oddaljeni regiji.

| (202) | Avtonomna regija Madeira je najbolj oddaljena regija v skladu s členom 349 PDEU. Torej je v skladu s členom 15(4) uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 upravičena do regionalne pomoči na podlagi izjeme iz člena 107(3), točka (a), PDEU, če: (i) upravičenci svojo dejavnost izvajajo v najbolj oddaljeni regiji in (ii) če letni znesek pomoči ne presega najvišjega deleža bruto dodane vrednosti, ki jo letno ustvari upravičenec, ali letnih stroškov dela, ki jih je imel upravičenec, ali letnega prometa, ki ga je ustvaril upravičenec v zadevni regiji. |
| --- | --- |

(202)

Avtonomna regija Madeira je najbolj oddaljena regija v skladu s členom 349 PDEU. Torej je v skladu s členom 15(4) uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014 upravičena do regionalne pomoči na podlagi izjeme iz člena 107(3), točka (a), PDEU, če: (i) upravičenci svojo dejavnost izvajajo v najbolj oddaljeni regiji in (ii) če letni znesek pomoči ne presega najvišjega deleža bruto dodane vrednosti, ki jo letno ustvari upravičenec, ali letnih stroškov dela, ki jih je imel upravičenec, ali letnega prometa, ki ga je ustvaril upravičenec v zadevni regiji.

| (203) | Komisija poudarja, da izvedeni ukrep vključuje davčne ugodnosti, ki zmanjšujejo stroške, ki bi jih morala podjetja kriti v okviru svojih poslovnih dejavnosti. Predstavlja torej pomoč za tekoče poslovanje v korist podjetij, vključenih v shemo ZFM. |
| --- | --- |

(203)

Komisija poudarja, da izvedeni ukrep vključuje davčne ugodnosti, ki zmanjšujejo stroške, ki bi jih morala podjetja kriti v okviru svojih poslovnih dejavnosti. Predstavlja torej pomoč za tekoče poslovanje v korist podjetij, vključenih v shemo ZFM.

| (204) | V skladu z informacijami, ki jih je v okviru spremljanja iz leta 2015 zagotovila Portugalska, ni nujno, da so upravičenci v okviru sheme ZFM, ki jo je izvajala Portugalska, svojo dejavnost dejansko opravljali na Madeiri. Poleg tega zadevni zneski pomoči niso nujno povezani z bruto dodano vrednostjo, stroški dela ali prometom, ustvarjenim na Madeiri. |
| --- | --- |

(204)

V skladu z informacijami, ki jih je v okviru spremljanja iz leta 2015 zagotovila Portugalska, ni nujno, da so upravičenci v okviru sheme ZFM, ki jo je izvajala Portugalska, svojo dejavnost dejansko opravljali na Madeiri. Poleg tega zadevni zneski pomoči niso nujno povezani z bruto dodano vrednostjo, stroški dela ali prometom, ustvarjenim na Madeiri.

Sklepne ugotovitve

Sklepne ugotovitve

| (205) | Glede na navedeno Komisija meni, da individualna pomoč, dodeljena v okviru sheme ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, pomeni kršitev določb uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014. |
| --- | --- |

(205)

Glede na navedeno Komisija meni, da individualna pomoč, dodeljena v okviru sheme ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, pomeni kršitev določb uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014.

Sklepne ugotovitve

Sklepne ugotovitve

| (206) | Glede na vse navedeno Komisija ugotavlja, da shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, pomeni nezakonito pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (a), PDEU. |
| --- | --- |

(206)

Glede na vse navedeno Komisija ugotavlja, da shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, pomeni nezakonito pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (a), PDEU.

| (207) | Sprejetje pogojnega sklepa v smislu člena 9(4) Uredbe (EU) 2015/1589, ki ga je predlagala Portugalska (198), zato ni ustrezno sredstvo za obravnavo vprašanj iz oddelka 6.2 tega sklepa. |
| --- | --- |

(207)

Sprejetje pogojnega sklepa v smislu člena 9(4) Uredbe (EU) 2015/1589, ki ga je predlagala Portugalska (198), zato ni ustrezno sredstvo za obravnavo vprašanj iz oddelka 6.2 tega sklepa.

198

7.   VRAČILO, PRAVNA VARNOST IN LEGITIMNA PRIČAKOVANJA

VRAČILO, PRAVNA VARNOST IN LEGITIMNA PRIČAKOVANJA

7.1   Vračilo

Vračilo

| (208) | V skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije in ustaljeno sodno prakso sodišč Unije je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica spremeniti ali odpraviti pomoč, za katero se ugotovi, da ni združljiva z notranjim trgom (199). Prav tako sodišča Unije dosledno navajajo, da je obveznost države članice, da odpravi pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, namenjena ponovni vzpostavitvi prejšnjega stanja (200). |
| --- | --- |

(208)

V skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije in ustaljeno sodno prakso sodišč Unije je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica spremeniti ali odpraviti pomoč, za katero se ugotovi, da ni združljiva z notranjim trgom (199). Prav tako sodišča Unije dosledno navajajo, da je obveznost države članice, da odpravi pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, namenjena ponovni vzpostavitvi prejšnjega stanja (200).

199

200

| (209) | V zvezi s tem so sodišča Unije odločila, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik vrne zneske, ki so bili dodeljeni z nezakonito pomočjo, in se tako odpove prednosti, ki jo je imel v primerjavi s konkurenti na notranjem trgu, ter se znova vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (201). |
| --- | --- |

(209)

V zvezi s tem so sodišča Unije odločila, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik vrne zneske, ki so bili dodeljeni z nezakonito pomočjo, in se tako odpove prednosti, ki jo je imel v primerjavi s konkurenti na notranjem trgu, ter se znova vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (201).

201

| (210) | V skladu s sodno prakso člen 16(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 določa, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativni sklepi, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“. |
| --- | --- |

(210)

V skladu s sodno prakso člen 16(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 določa, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativni sklepi, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč“.

| (211) | Ker je bil zadevni ukrep izveden v nasprotju s členom 108(3) PDEU in ga je treba šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, bi bilo treba pomoč vrniti, da se ponovno vzpostavi stanje, kakršno je bilo na notranjem trgu pred odobritvijo ukrepa. Vračilo pomoči bi moralo zajemati obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na voljo upravičencu, do datuma dejanskega vračila. Za znesek, ki ga je treba vrniti, bi se morale obračunati obresti do dejanskega vračila. |
| --- | --- |

(211)

Ker je bil zadevni ukrep izveden v nasprotju s členom 108(3) PDEU in ga je treba šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, bi bilo treba pomoč vrniti, da se ponovno vzpostavi stanje, kakršno je bilo na notranjem trgu pred odobritvijo ukrepa. Vračilo pomoči bi moralo zajemati obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na voljo upravičencu, do datuma dejanskega vračila. Za znesek, ki ga je treba vrniti, bi se morale obračunati obresti do dejanskega vračila.

Opredelitev upravičencev, ki morajo pomoč vrniti

Opredelitev upravičencev, ki morajo pomoč vrniti

| (212) | Vračilo nezakonite in nezdružljive pomoči je treba zahtevati od podjetij, ki so pomoč dejansko prejela. Vendar v primeru, da Komisija v samem sklepu ne more opredeliti vseh podjetij, ki so prejela nezakonito in nezdružljivo pomoč, mora to na začetku izvajanja postopka izterjave storiti zadevna država članica, ki mora preučiti individualni položaj vseh zadevnih podjetij. |
| --- | --- |

(212)

Vračilo nezakonite in nezdružljive pomoči je treba zahtevati od podjetij, ki so pomoč dejansko prejela. Vendar v primeru, da Komisija v samem sklepu ne more opredeliti vseh podjetij, ki so prejela nezakonito in nezdružljivo pomoč, mora to na začetku izvajanja postopka izterjave storiti zadevna država članica, ki mora preučiti individualni položaj vseh zadevnih podjetij.

| (213) | V tem konkretnem primeru so potencialni prejemniki nezakonite in nezdružljive državne pomoči fizične in pravne osebe, ki so bile v shemo ZFM vključene od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2014. Iz te začetne skupine upravičencev bi morali portugalski organi v zvezi z obveznostjo vračila izključiti fizične in pravne osebe, za katere je mogoče dokazati: (i) da so izpolnjevale pogoje za upravičenost do pomoči iz sheme ZFM, kot je bila odobrena v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013, kar pomeni, da so bili njihovi prihodki povezani z dejavnostjo, ki se je dejansko in fizično izvajala na Madeiri, in da so bila v regiji dejansko ustvarjena/ohranjena delovna mesta, ali da (ii) skupna ugodnost, ki jo je v okviru sheme prejel posamezen upravičenec, ne presega pragov iz Uredbe (ES) št. 1998/2006 (202) ali Uredbe (EU) št. 1407/2013 (203), če te ugodnosti izpolnjujejo tudi druge pogoje iz navedenih uredb, ali da (iii) individualna pomoč, ki jo je prejel zadevni upravičenec, izpolnjuje pogoje iz uredbe, sprejete na podlagi člena 1 Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 (204), kot je uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014. |
| --- | --- |

(213)

V tem konkretnem primeru so potencialni prejemniki nezakonite in nezdružljive državne pomoči fizične in pravne osebe, ki so bile v shemo ZFM vključene od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2014. Iz te začetne skupine upravičencev bi morali portugalski organi v zvezi z obveznostjo vračila izključiti fizične in pravne osebe, za katere je mogoče dokazati: (i) da so izpolnjevale pogoje za upravičenost do pomoči iz sheme ZFM, kot je bila odobrena v sklepih Komisije iz let 2007 in 2013, kar pomeni, da so bili njihovi prihodki povezani z dejavnostjo, ki se je dejansko in fizično izvajala na Madeiri, in da so bila v regiji dejansko ustvarjena/ohranjena delovna mesta, ali da (ii) skupna ugodnost, ki jo je v okviru sheme prejel posamezen upravičenec, ne presega pragov iz Uredbe (ES) št. 1998/2006 (202) ali Uredbe (EU) št. 1407/2013 (203), če te ugodnosti izpolnjujejo tudi druge pogoje iz navedenih uredb, ali da (iii) individualna pomoč, ki jo je prejel zadevni upravičenec, izpolnjuje pogoje iz uredbe, sprejete na podlagi člena 1 Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 (204), kot je uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014.

202

203

204

| (214) | Preostale fizične ali pravne osebe, ki so prejele pomoč iz sheme ZFM, so upravičenci nezakonito dodeljene državne pomoči, od katerih morajo portugalski organi prejeto pomoč izterjati. |
| --- | --- |

(214)

Preostale fizične ali pravne osebe, ki so prejele pomoč iz sheme ZFM, so upravičenci nezakonito dodeljene državne pomoči, od katerih morajo portugalski organi prejeto pomoč izterjati.

Količinska opredelitev zneska pomoči

Količinska opredelitev zneska pomoči

| (215) | Komisija po zakonu ni dolžna določiti natančnega zneska, ki ga je treba izterjati, zlasti če za to nima potrebnih podatkov. Namesto tega je dovolj, da se v sklepu Komisije navedejo informacije, ki državi članici omogočajo, da brez večjih težav določi znesek, ki ga je treba vrniti. |
| --- | --- |

(215)

Komisija po zakonu ni dolžna določiti natančnega zneska, ki ga je treba izterjati, zlasti če za to nima potrebnih podatkov. Namesto tega je dovolj, da se v sklepu Komisije navedejo informacije, ki državi članici omogočajo, da brez večjih težav določi znesek, ki ga je treba vrniti.

| (216) | Komisija meni, da bi morala Portugalska za določitev zneska nezdružljive pomoči, ki ga je treba izterjati od vsakega upravičenca:






  (a) | za vsako leto določiti število delovnih mest v DEL, ki jih je posamezen upravičenec ustvaril in ohranil v regiji; |
| --- | --- | --- |

(216)

Komisija meni, da bi morala Portugalska za določitev zneska nezdružljive pomoči, ki ga je treba izterjati od vsakega upravičenca:

(a)

za vsako leto določiti število delovnih mest v DEL, ki jih je posamezen upravičenec ustvaril in ohranil v regiji;

| (b) | za vsako leto določiti davčno osnovo v zvezi s prihodki, povezanimi z dejavnostjo, ki se je dejansko in fizično izvajala na Madeiri; |
| --- | --- |

(b)

za vsako leto določiti davčno osnovo v zvezi s prihodki, povezanimi z dejavnostjo, ki se je dejansko in fizično izvajala na Madeiri;

| (c) | davčno stopnjo sheme ZFM uporabiti pri navedeni davčni osnov ob upoštevanju števila ustvarjenih delovnih mest iz točke (a), in sicer na podlagi preglednic za izračun iz uvodnih izjav 12 in 16 tega sklepa; |
| --- | --- |

(c)

davčno stopnjo sheme ZFM uporabiti pri navedeni davčni osnov ob upoštevanju števila ustvarjenih delovnih mest iz točke (a), in sicer na podlagi preglednic za izračun iz uvodnih izjav 12 in 16 tega sklepa;

| (d) | upoštevati, da je znesek pomoči enak dejanskemu znesku, ki ga je letno prejel posamezen upravičenec in od katerega se odšteje znesek, ki je dejansko povezan z dejavnostjo na Madeiri in se izračuna v skladu s točko (c). |
| --- | --- |

(d)

upoštevati, da je znesek pomoči enak dejanskemu znesku, ki ga je letno prejel posamezen upravičenec in od katerega se odšteje znesek, ki je dejansko povezan z dejavnostjo na Madeiri in se izračuna v skladu s točko (c).

| (217) | V vseh primerih, v katerih se zahteva vračilo, to vračilo zajema obdobje od trenutka, ko so upravičenci pridobili ugodnost, tj. od datuma pravnega akta, s katerim so prejeli pravico do koriščenja ugodnosti v okviru sheme, brez poseganja v zastaralni rok za vračilo pomoči iz člena 17(1) Uredbe (EU) 2015/1589. |
| --- | --- |

(217)

V vseh primerih, v katerih se zahteva vračilo, to vračilo zajema obdobje od trenutka, ko so upravičenci pridobili ugodnost, tj. od datuma pravnega akta, s katerim so prejeli pravico do koriščenja ugodnosti v okviru sheme, brez poseganja v zastaralni rok za vračilo pomoči iz člena 17(1) Uredbe (EU) 2015/1589.

| (218) | Zneskom, ki jih je treba vrniti, bi bilo treba prišteti obresti za obdobje od datuma, ko so bili zadevni zneski dani na voljo upravičencem, do datuma njihovega dejanskega vračila. Obresti bi bilo treba izračunati z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (205). |
| --- | --- |

(218)

Zneskom, ki jih je treba vrniti, bi bilo treba prišteti obresti za obdobje od datuma, ko so bili zadevni zneski dani na voljo upravičencem, do datuma njihovega dejanskega vračila. Obresti bi bilo treba izračunati z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (205).

205

| (219) | Portugalska je imela med formalnim postopkom preiskave težave pri zagotavljanju zanesljivih informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče opredeliti upravičence in oceniti, ali so prejeli pomoč v okviru sheme in kolikšni so bili zneski pomoči. Ni izključeno, da bo Portugalska za pripravo končnega seznama upravičencev in ustreznih zneskov pomoči, ki jih je treba vrniti, kot je navedeno v uvodni izjavi 216 tega sklepa, ponovno potrebovala več časa. Kar zadeva časovni okvir za izterjavo zneskov nezakonite in nezdružljive državne pomoči od posameznih upravičencev, bi morali portugalski organi v skladu z obvestilom Komisije o vračilu nezakonite in nezdružljive državne pomoči (206) končni seznam upravičencev in načrt za izvedbo postopka vračila predložiti v štirih mesecih, v osmih mesecih pa zneske dejansko izterjati. |
| --- | --- |

(219)

Portugalska je imela med formalnim postopkom preiskave težave pri zagotavljanju zanesljivih informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče opredeliti upravičence in oceniti, ali so prejeli pomoč v okviru sheme in kolikšni so bili zneski pomoči. Ni izključeno, da bo Portugalska za pripravo končnega seznama upravičencev in ustreznih zneskov pomoči, ki jih je treba vrniti, kot je navedeno v uvodni izjavi 216 tega sklepa, ponovno potrebovala več časa. Kar zadeva časovni okvir za izterjavo zneskov nezakonite in nezdružljive državne pomoči od posameznih upravičencev, bi morali portugalski organi v skladu z obvestilom Komisije o vračilu nezakonite in nezdružljive državne pomoči (206) končni seznam upravičencev in načrt za izvedbo postopka vračila predložiti v štirih mesecih, v osmih mesecih pa zneske dejansko izterjati.

206

7.2   Pravna varnost in legitimna pričakovanja

Pravna varnost in legitimna pričakovanja

| (220) | Portugalska meni, da so podjetja, ki so prejela pomoč v okviru sheme ZFM, pridobila pravico do pravne varnosti in legitimnih pričakovanj glede tega, da se zanje ne bo uporabljal nikakršen sklep o vračilu (207). |
| --- | --- |

(220)

Portugalska meni, da so podjetja, ki so prejela pomoč v okviru sheme ZFM, pridobila pravico do pravne varnosti in legitimnih pričakovanj glede tega, da se zanje ne bo uporabljal nikakršen sklep o vračilu (207).

207

| (221) | Manjše število zainteresiranih tretjih strani je navedlo podoben argument (208). |
| --- | --- |

(221)

Manjše število zainteresiranih tretjih strani je navedlo podoben argument (208).

208

| (222) | Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da je načelo varstva legitimnih pričakovanj splošno načelo prava EU. To načelo je bilo v pravni red Unije postopoma uvedeno s sodno prakso, v kateri je bilo opisano kot višja pravna norma (209) za varstvo posameznikov, temeljno načelo Skupnosti (210) in splošno načelo (211). Gre za posledico načela pravne varnosti, na podlagi katerega je treba zagotoviti, da je zakonodaja Unije jasna in njena uporaba predvidljiva za osebe, za katere se uporablja, in sicer s prizadevanjem za to, da se v primeru spremembe pravil zagotovi varstvo položajev, ki so jih legitimno pridobile ena ali več fizičnih oziroma zlasti pravnih oseb (212). Kot je opisano v uvodnih izjavah 12 do 17 tega sklepa, so bile zahteve iz sklepov Komisije iz let 2007 in 2013, da bi se shema ZFM štela za združljivo z notranjim trgom, jasne, njihovo izvajanje pa je bilo jasno predvidljivo. Zato je izdaja sklepa o vračilu v tej zadevi povsem v skladu z načelom pravne varnosti. |
| --- | --- |

(222)

Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da je načelo varstva legitimnih pričakovanj splošno načelo prava EU. To načelo je bilo v pravni red Unije postopoma uvedeno s sodno prakso, v kateri je bilo opisano kot višja pravna norma (209) za varstvo posameznikov, temeljno načelo Skupnosti (210) in splošno načelo (211). Gre za posledico načela pravne varnosti, na podlagi katerega je treba zagotoviti, da je zakonodaja Unije jasna in njena uporaba predvidljiva za osebe, za katere se uporablja, in sicer s prizadevanjem za to, da se v primeru spremembe pravil zagotovi varstvo položajev, ki so jih legitimno pridobile ena ali več fizičnih oziroma zlasti pravnih oseb (212). Kot je opisano v uvodnih izjavah 12 do 17 tega sklepa, so bile zahteve iz sklepov Komisije iz let 2007 in 2013, da bi se shema ZFM štela za združljivo z notranjim trgom, jasne, njihovo izvajanje pa je bilo jasno predvidljivo. Zato je izdaja sklepa o vračilu v tej zadevi povsem v skladu z načelom pravne varnosti.

209

210

211

212

| (223) | V skladu z ustaljeno sodno prakso Unije pravica do sklicevanja na načelo varstva legitimnih pričakovanj temelji na predpostavki, da je institucija EU zadevni osebi dala natančna, brezpogojna in dosledna zagotovila, ki izhajajo iz pooblaščenih in zanesljivih virov (213). Na kršitev tega načela pa se ni mogoče sklicevati, če uprava zadevni osebi ni dala natančnih zagotovil (214). |
| --- | --- |

(223)

V skladu z ustaljeno sodno prakso Unije pravica do sklicevanja na načelo varstva legitimnih pričakovanj temelji na predpostavki, da je institucija EU zadevni osebi dala natančna, brezpogojna in dosledna zagotovila, ki izhajajo iz pooblaščenih in zanesljivih virov (213). Na kršitev tega načela pa se ni mogoče sklicevati, če uprava zadevni osebi ni dala natančnih zagotovil (214).

213

214

| (224) | V skladu z ustaljeno sodno prakso ni mogoče legitimno pričakovati, da je pomoč zakonita, razen če je bila odobrena v skladu s postopkom iz člena 108 PDEU, saj bi moral biti skrben gospodarski subjekt običajno sposoben ugotoviti, ali se je navedeni postopek upošteval (215). |
| --- | --- |

(224)

V skladu z ustaljeno sodno prakso ni mogoče legitimno pričakovati, da je pomoč zakonita, razen če je bila odobrena v skladu s postopkom iz člena 108 PDEU, saj bi moral biti skrben gospodarski subjekt običajno sposoben ugotoviti, ali se je navedeni postopek upošteval (215).

215

| (225) | Kot je razvidno iz tega sklepa, Komisija ne izpodbija obstoja in združljivosti sheme pomoči, ki jo je odobrila v svojih sklepih iz let 2007 in 2013. Ta sklep se nanaša na izvajanje sheme ZFM, ki ni potekalo v skladu s pogoji iz navedenih sklepov (v nekaterih primerih so lahko podjetja, vključena v shemo ZFM, prejela pomoč v obliki znižane stopnje davka na dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično niso izvajale na Madeiri, pri čemer je bil znesek pomoči izračunan na podlagi nepreverljivega števila delovnih mest, ustvarjenih ali ohranjenih v okviru sheme ZFM). Na podlagi dejstva, da je Komisija s sklepoma iz let 2007 in 2013 odobrila shemo ZFM, ni mogoče sklepati, da je Komisija dala natančna, brezpogojna in dosledna zagotovila, da se bo Režim III obravnaval kot združljiva pomoč tudi v primeru neizpolnjevanja pogojev odobritve. |
| --- | --- |

(225)

Kot je razvidno iz tega sklepa, Komisija ne izpodbija obstoja in združljivosti sheme pomoči, ki jo je odobrila v svojih sklepih iz let 2007 in 2013. Ta sklep se nanaša na izvajanje sheme ZFM, ki ni potekalo v skladu s pogoji iz navedenih sklepov (v nekaterih primerih so lahko podjetja, vključena v shemo ZFM, prejela pomoč v obliki znižane stopnje davka na dobiček iz dejavnosti, ki se dejansko in fizično niso izvajale na Madeiri, pri čemer je bil znesek pomoči izračunan na podlagi nepreverljivega števila delovnih mest, ustvarjenih ali ohranjenih v okviru sheme ZFM). Na podlagi dejstva, da je Komisija s sklepoma iz let 2007 in 2013 odobrila shemo ZFM, ni mogoče sklepati, da je Komisija dala natančna, brezpogojna in dosledna zagotovila, da se bo Režim III obravnaval kot združljiva pomoč tudi v primeru neizpolnjevanja pogojev odobritve.

| (226) | Komisija opozarja tudi, da je zahtevala, da se v osnutek zakona, ki ga je Portugalska priglasila 28. junija 2006, vključi izrecna določba, v skladu s katero se znižanje davka uporablja le v primeru dobička iz dejavnosti, ki se izvajajo na Madeiri (216). Portugalska tega ni storila z utemeljitvijo, da takšna določba ni potrebna, saj je vključena v pravno podlago sheme ZFM (217)
  .. |
| --- | --- |

(226)

Komisija opozarja tudi, da je zahtevala, da se v osnutek zakona, ki ga je Portugalska priglasila 28. junija 2006, vključi izrecna določba, v skladu s katero se znižanje davka uporablja le v primeru dobička iz dejavnosti, ki se izvajajo na Madeiri (216). Portugalska tega ni storila z utemeljitvijo, da takšna določba ni potrebna, saj je vključena v pravno podlago sheme ZFM (217)
  ..

216

217

.

| (227) | Glede na navedeno Portugalska in upravičenci v okviru sheme ZFM ne morejo upravičeno trditi, da je ugotovitev, da shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, pomeni pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom, v nasprotju z načelom legitimnih pričakovanj ali načelom pravne varnosti, kar bi odpravilo potrebo po vračilu te nezdružljive pomoči. |
| --- | --- |

(227)

Glede na navedeno Portugalska in upravičenci v okviru sheme ZFM ne morejo upravičeno trditi, da je ugotovitev, da shema ZFM, kot jo je izvajala Portugalska, pomeni pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom, v nasprotju z načelom legitimnih pričakovanj ali načelom pravne varnosti, kar bi odpravilo potrebo po vračilu te nezdružljive pomoči.

8.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (228) | Komisija ugotavlja, da je Portugalska shemo ZFM izvajala nezakonito, in sicer v nasprotju s členom 108(3) PDEU, ter da je pomoč, dodeljena posameznim upravičencem v okviru te sheme, nezdružljiva z notranjim trgom – |
| --- | --- |

(228)

Komisija ugotavlja, da je Portugalska shemo ZFM izvajala nezakonito, in sicer v nasprotju s členom 108(3) PDEU, ter da je pomoč, dodeljena posameznim upravičencem v okviru te sheme, nezdružljiva z notranjim trgom –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Shemo pomoči „Zona Franca da Madeira (ZFM) – Režim III“ je Portugalska v obsegu, v katerem jo je izvajala v nasprotju s Sklepom Komisije C(2007) 3037 final in Sklepom Komisije C(2013) 4043 final, uvedla nezakonito, in sicer v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, zato shema ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Individualna pomoč, dodeljena v okviru sheme iz člena 1, ne pomeni pomoči, če je v času dodelitve izpolnjevala pogoje iz uredbe, ki je bila sprejeta v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 in se je uporabljala takrat, ko je bila pomoč dodeljena.

Člen 3

Individualna pomoč, ki je bila dodeljena v okviru sheme iz člena 1 in je ob dodelitvi izpolnjevala pogoje iz sklepov iz člena 1 ali pogoje iz uredbe, sprejete v skladu s členom 1 Uredbe (EU) 2015/1588, je združljiva z notranjim trgom do najvišje stopnje intenzivnosti pomoči, ki se uporablja za zadevno vrsto pomoči.

Člen 4

1.   Portugalska od upravičencev izterja nezdružljivo pomoč, dodeljeno v okviru sheme iz člena 1.

2.   Zneskom, ki jih je treba vrniti, se prištejejo obresti za obdobje od datuma, ko so bili zadevni zneski dani na voljo upravičencem, do datuma njihovega dejanskega vračila.

3.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.

4.   Portugalska odpravi shemo nezdružljive pomoči v obsegu iz člena 1 in prekliče vsa neizplačana plačila pomoči z začetkom veljavnosti z datumom uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 5

1.   Izterjava pomoči, dodeljene v okviru sheme iz člena 1, je takojšnja in učinkovita.

2.   Portugalska zagotovi, da se ta sklep izvede v osmih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 6

1.   Portugalska v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu predloži naslednje informacije:

| (a) | seznam upravičencev, ki so prejeli pomoč v okviru sheme iz člena 1, in skupni znesek pomoči, ki ga je v okviru sheme prejel vsak posamezen upravičenec; |
| --- | --- |

(a)

seznam upravičencev, ki so prejeli pomoč v okviru sheme iz člena 1, in skupni znesek pomoči, ki ga je v okviru sheme prejel vsak posamezen upravičenec;

| (b) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od vsakega upravičenca; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga je treba izterjati od vsakega upravičenca;

| (c) | podroben opis ukrepov, načrtovanih z namenom uskladitve s tem sklepom. |
| --- | --- |

(c)

podroben opis ukrepov, načrtovanih z namenom uskladitve s tem sklepom.

2.   Portugalska obvešča Komisijo o napredku v zvezi z nacionalnimi ukrepi, sprejetimi za izvajanje tega sklepa, dokler ni pomoč, dodeljena v okviru sheme iz člena 1, v celoti vrnjena. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih ali načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom.

Portugalska predloži tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo, ki so jih upravičenci že vrnili.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

Komisija lahko objavi identiteto upravičencev do nezdružljive pomoči ter zneske pomoči in obresti za vračilo, izterjane z izvajanjem tega sklepa, brez poseganja v člen 30 Uredbe (EU) 2015/1589.

V Bruslju, 4. decembra 2020

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

članica Komisije

---

(1)  
  UL C 101, 15.3.2019, str. 7.

1

(2)  V členu 108(1) PDEU je določeno, da „Komisija v sodelovanju z državami članicami redno preverja vse sisteme pomoči, ki obstajajo v teh državah“. Glej tudi člen 21(1) Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9). V ta namen Komisija na podlagi vzorca shem redno preverja, ali države članice pravilno uporabljajo pravila o državni pomoči, in sicer tako v smislu skladnosti nacionalne zakonodaje kot v smislu dodeljevanja individualne pomoči, pri čemer preverjanje slednjega temelji na vzorcu upravičencev. Spremljanje iz leta 2015 je zajemalo leti 2012 in 2013.

2

(3)  Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (UL C 240, 12.10.2007, str. 1).

3

(4)  Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (UL C 220, 1.8.2013, str. 1).

4

(5)  Člen 36 statuta o davčnih spodbudah (Estatuto dos Benefícios Fiscais; v nadaljnjem besedilu: EBF), odobrenega z uredbo z zakonsko močjo št. 215/89 z dne 1. julija 1989, ponovno objavljenega z uredbo z zakonsko močjo št. 108/2008 z dne 26. junija in spremenjenega z zakonom št. 83/2013 z dne 9. decembra. Glej tudi uredbo z zakonsko močjo št. 165/86 z dne 26. junija, kakor je bila spremenjena s členom 2 zakona št. 55/2013 z dne 8. avgusta, in sklep št. 46/2010 regionalnega sekretariata za finance (Secretaria Regional do Plano e das Finanças) z dne 18. avgusta.

5

Estatuto dos Benefícios Fiscais

Secretaria Regional do Plano e das Finanças

(6)  Državna pomoč – Portugalska – Državna pomoč SA.21259 (2018/C) (ex 2018/NN) – Zona Franca da Madeira (ZFM) – Režim III – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 101, 15.3.2019, str. 7).

6

(7)  C(2019) 1066 final (dopis ni objavljen v Uradnem listu).

7

(8)  Državna pomoč – Portugalska – Državna pomoč SA.21259 (2018/C) (ex 2018/NN) – Zona Franca da Madeira (ZFM) – Režim III – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 101, 15.3.2019, str. 7).

8

(9)  Shema ZFM vključuje mednarodni poslovni center Madeira (Centro Internacional de Negócios da Madeira – CINM), mednarodni ladijski register (Registo Internacional de Navios) in industrijsko prosto cono (Zona Franca Industrial). Prvič je bila odobrena leta 1987 (Režim I) s sklepom Komisije z dne 27. maja 1987 v zadevi N 204/86 (SG(87) D/6736); podaljšana je bila leta 1992 s sklepom Komisije z dne 27. januarja 1992 v zadevi E 13/91 (SG(92) D/1118) in leta 1995 s sklepom Komisije z dne 3. februarja 1995 v zadevi E 19/94 (SG(95) D/1287). Shema naslednica (Režim II) je bila odobrena s sklepom Komisije z dne 11. decembra 2002 v zadevi N222/A/2002 (UL C 65, 19.3.2003, str. 23). Leta 2007 je bila s sklepom Komisije z dne 27. junija 2007 v zadevi N 421/2006 (UL C 240, 12.10.2007, str. 1) odobrena tretja shema naslednica (Režim III), ki je bila nato spremenjena leta 2013 (sprememba Režima III) s sklepom Komisije z dne 2. julija 2013 v zadevi SA.34160 (2011/N) (UL C 220, 1.8.2013, str. 1). Leta 2013 je bila s sklepom Komisije z dne 26. novembra 2013 v zadevi SA. 37668 (2013/N) (UL C 37, 7.2.2014, str. 10) podaljšana do 30. junija 2014, nato pa še leta 2014 (podaljšanje Režima III do konca leta 2014) s sklepom Komisije z dne 8. maja 2014 v zadevi SA. 38586 (2014/N) (UL C 210, 4.7.2014, str. 27).

9

Centro Internacional de Negócios da Madeira

Registo Internacional de Navios

Zona Franca Industrial

(10)  
  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

10

(11)  Po dveh podaljšanjih, odobrenih s sklepoma Komisije iz opombe 9, je bil ta datum izteka podaljšan do 31. decembra 2014.

11

(12)  Oddaljenost, otoška lega, majhnost, težavna topografija in podnebje ter ekonomska odvisnost od maloštevilnih proizvodov.

12

(13)  3 % od leta 2007 do leta 2009, 4 % od leta 2010 do leta 2012, 5 % od leta 2013 do leta 2020.

13

(14)  Odstavek 14 sklepa Komisije iz leta 2007.

14

(15)  Odstavek 17 sklepa Komisije iz leta 2007. Glej tudi člen 36(1) in (10) ter člen 33(4) do (8) in (11) EBF.

15

(16)  Vsaj dve od naslednjih postavk: (a) posodobitev regionalne gospodarske strukture s tehnološkimi inovacijami v zvezi s proizvodi in proizvodnimi ali poslovnimi metodami; (b) diverzifikacija regionalnega gospodarstva, zlasti z uvedbo novih dejavnosti z visoko dodano vrednostjo; (c) zaposlitev visoko usposobljenih človeških virov; (d) izboljšanje okoljskih razmer in (e) odprtje vsaj 15 novih delovnih mest, ki se ohranijo najmanj pet let (odstavek 16 sklepa Komisije iz leta 2007 in člen 36(5) EBF).

16

(17)  Uredba Komisije (ES) št. 29/2002 z dne 19. decembra 2001 o spremembah Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 6, 10.1.2002, str. 3).

17

(18)  Odstavek 25 sklepa Komisije iz leta 2007.

18

(19)  Odstavek 29 sklepa Komisije iz leta 2007.

19

(20)  Odstavek 26 sklepa Komisije iz leta 2007.

20

(21)  Odstavek 32 sklepa Komisije iz leta 2007.

21

(22)  Odstavek 12 sklepa Komisije iz leta 2013.

22

(23)  Opomba 2.

23

(24)  Opomba 14.

24

(25)  Dopis Portugalske z dne 11. septembra 2017 (2017/085166), str. 20 do 23.

25

(26)  Dopis Portugalske z dne 11. septembra 2017, str. 22.

26

(27)  Dopisa Portugalske z dne 31. marca 2016 (2016/031779), str. 6, in 11. septembra 2017, str. 18.

27

(28)  Dopisa Portugalske z dne 31. marca 2016, str. 6, in 11. septembra 2017, str. 23.

28

(29)  Dopis Portugalske z dne 21. novembra 2017 (2017/110431), str. 7.

29

(30)  Dopisi Portugalske z dne 2. maja 2017 (2017/042449), str. 11, 11. septembra 2017, str. 25, in 21. novembra 2017, str. 28 in 29.

30

(31)  Zakon št. 7/2009 z dne 12. februarja 2009.

31

(32)  Vključno z napotitvijo (člena 7 in 8), pogodbami z več delodajalci (člen 101), pogodbami za določen čas in delom na daljavo (člen 139), pogodbami za nedoločen čas (člen 147), delom s krajšim delovnim časom (člen 150), priložnostnim delom (člen 157), delom na podlagi naročila storitev (člen 161), začasnim delom (člen 172), posojanjem delavcev (člen 288), občasnimi nalogami (člen 289) itd. Glej dopis Portugalske z dne 2. maja 2017, str. 7.

32

(33)  V skladu z opredelitvijo iz odstavka 58 in opombe 52 smernic o regionalni pomoči iz leta 2007 („Število zaposlenih ustreza številu delovnih enot na leto (DEL), to je število delavcev, zaposlenih v enem letu za polni delovni čas, pri čemer sta delo s skrajšanim delovnim časom in sezonsko delo del DEL.“). Koncept delovnih enot na leto je omenjen tudi v členu 5 Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 800/2008 (in v Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014, in sicer kot „letne delovne enote (LDE)“). Glej opombi 39 in 56 v nadaljevanju.

33

(34)  V skladu s členoma 117 in 127 zakonika o davku od dohodkov pravnih oseb (Código do Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Coletivas; v nadaljnjem besedilu: CIRC) podjetja letno predložijo obrazec Modelo 22 (Priloga D, polje 6 – subjekti z dovoljenjem, vključeni v shemo ZFM), v katerem navedejo število ustvarjenih/ohranjenih delovnih mest z namenom ugotavljanja skladnosti z zahtevami glede upravičenosti iz člena 36 EBF. Po mnenju portugalskih organov to omogoča le količinsko opredelitev delovnih mest, za katera se uporablja davčni odtegljaj in ki so bila ustvarjena in ohranjena v tem obdobju (Sklep št. 16566-A/2012 kabineta ministra za finance). Glej dopis Portugalske z dne 21. novembra 2017, str. 3 in 4.

34

Código do Imposto sobre o Rendimento das Pessoas Coletivas

Modelo 22

(35)  Obrazec Modelo 10 podjetja predložijo za prijavo letnih obdavčljivih, oproščenih in neobdavčljivih dohodkov davčnih zavezancev (zaposlenih v podjetju), za katere se uporablja davek od dohodka pri viru in ki so portugalski rezidenti za davčne namene. Obrazec Modelo 30 je obrazec za enako vrsto davčne napovedi, vendar za dohodke davčnih zavezancev (zaposlenih v podjetju), ki niso rezidenti Portugalske. Po navedbah portugalskih organov ta davčna napoved vsebuje le informacije o državi rezidentstva davčnega zavezanca, ki morda ni država, v kateri davčni zavezanec opravlja svoje dejavnosti kot zaposleni pod vodstvom podjetja, za katero dela. Dokument DMR, ki se je začel uporabljati v poslovnem letu 2013 (Ministrski izvedbeni sklep št. 6/2013 z dne 10. januarja 2013), ima enako funkcijo, vendar se uporablja le za dohodke od odvisnega dela in na mesečni osnovi. Vključuje tudi informacije o davčnem odtegljaju, obveznih prispevkih v sisteme socialne varnosti in pravne zdravstvene podsisteme ter sindikalne prispevke (glej dopis Portugalske z dne 21. novembra 2017, str. 2 in 3). Vse te izjave portugalski davčni organi obravnavajo kot „pomožne obveznosti“, saj ne vključujejo odmere davka.

35

Modelo 10

Modelo 30

(36)  Dopisi Portugalske z dne 29. oktobra 2015 (2015/107167), 2. maja 2017, str. 8 in 9, in 11. septembra 2017, str. 25.

36

(37)  Dopis Portugalske z dne 21. novembra 2017, str. 2.

37

(38)  opomba 35.

38

(39)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (UL L 214, 9.8.2008, str. 3).

39

(40)  Dopisa Portugalske z dne 11. septembra 2017, str. 15 in 16, in 21. novembra 2017, str. 5 in 6.

40

(41)  Dopisi Portugalske z dne 2. maja 2017, str. 7, 11. septembra 2017, str. 14 in 17, in 21. novembra 2017, str. 1.

41

(42)  Dopisi Portugalske z dne 6. julija 2015 (2015/065783), str. 8, 31. marca 2016, str. 19, in 11. septembra 2017, str. 17.

42

(43)  Dopisi Portugalske z dne 29. oktobra 2015, str. 11, 11. septembra 2017, str. 25, in 21. novembra 2017, str. 7. Nacionalni davčni organ od podjetij po potrebi zahteva predložitev pogodbe o zaposlitvi, sklenjene z zaposlenimi. Če pogodba o zaposlitvi ni na voljo (v številnih primerih se delovno razmerje sklene, ne da bi bilo formalizirano v pisni obliki, in sicer v primeru pogodb za nedoločen in polni delovni čas, za katere se v skladu s portugalsko zakonodajo uporablja načelo svobode oblike (člen 219 civilnega zakonika)), se lahko od davčnega zavezanca zahteva, da obstoj delovnega razmerja dokaže na drug način. Glej zlasti dopisa Portugalske z dne 31. marca 2017, str. 5, in 2. maja 2017, str. 9.

43

(44)  Dopis Portugalske z dne 11. septembra 2017, str. 16 in 17.

44

(45)  Dopis Portugalske z dne 21. novembra 2017, str. 7 in 8.

45

(46)  Dopis Portugalske z dne 21. novembra 2017, str. 4.

46

(47)  Dopis Portugalske z dne 31. marca 2016, str. 5 in 6.

47

(48)  Dopisa Portugalske z dne 2. maja 2017, str. 9, in 21. novembra 2017, str. 2.

48

(49)  Člen 36(8) osnutka uredbe z zakonsko močjo o spremembi uredbe z zakonsko močjo št. 163/2003 z dne 24. julija 2003, uredbe z zakonsko močjo št. 215/1989 z dne 1. julija 1989 in uredbe z zakonsko močjo št. 500/80 z dne 20. oktobra 1980. Glej dopis Portugalske z dne 28. junija 2006 (1900/80392).

49

(50)  Odstavek 54 sklepa o začetku postopka.

50

(51)  Odstavek 51 sklepa o začetku postopka.

51

(52)  Odstavek 52 sklepa o začetku postopka.

52

(53)  Odstavek 53 sklepa o začetku postopka.

53

(54)  Odstavek 63 sklepa o začetku postopka.

54

(55)  
  Towards a Diversification Strategy for Madeira Autonomous Region – Recommendations to overcome the problem of ultra-peripherality, final report (Oblikovanje strategije za diverzifikacijo avtonomne regije Madeira – priporočila za reševanje težave skrajne perifernosti, končno poročilo), ECORYS-NEI (nizozemski ekonomski inštitut), Rotterdam, 2004.

55

Towards a Diversification Strategy for Madeira Autonomous Region – Recommendations to overcome the problem of ultra-peripherality, final report

(*1)  Zaupne informacije.

*1

(56)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

56

(57)  Člen 58 uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014.

57

(58)  Odstavek 60 sklepa o začetku postopka.

58

(59)  Odstavek 61 sklepa o začetku postopka.

59

(60)  Odstavek 62 sklepa o začetku postopka.

60

(61)  Odstavek 64, točke 1 do 7, sklepa o začetku postopka. Torej v zvezi z obdobjem, ki presega dve leti, ki sta bili predmet spremljanja iz leta 2015 (tj. 2012 in 2013). Poleg tega je treba opozoriti, da je bila večina informacij, zahtevanih v odstavku 64 sklepa o začetku postopka, že vključena v večkratne in neizpolnjene zahteve za informacije, posredovane Portugalski med preiskavo iz leta 2016, in sicer zlasti informacije o (i) dokazilu o izvoru dohodka, upoštevanega pri izračunu davčne osnove vseh upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec, (ii) dokazilu o kraju dejanske dejavnosti vseh upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec, (iii) izračunu števila zaposlenih (vključno z vodstvenimi položaji) vseh upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec, v ekvivalentih polnega delovnega časa in (iv) dokazilu o nadzoru dejavnosti upravičencev v okviru sheme ZFM, vključenih v vzorec, v letih 2012 in 2013; glej dopise Komisije z dne 29. februarja 2016 (D/020793), 29. marca 2017 (D/030362), 11. avgusta 2017 (D/069475) in 2. oktobra 2017 (D/099275).

61

(62)  Odstavek 64, drugi pododstavek, sklepa o začetku postopka.

62

(63)  Dopisa z dne 11. septembra 2018 (2018/144207) in 26. septembra 2018 (2018/153989).

63

(64)  Informacije za leti 2012 in 2013 so bile zagotovljene v okviru spremljanja iz leta 2015.

64

(65)  Informacije, ki temeljijo na podatkih, ki sta jih 6. avgusta 2018 zagotovila organ za socialno varnost in davčni organ.

65

(66)  Od leta 2007 do leta 2010 davčnim zavezancem v obrazcu Modelo 22 teh informacij ni bilo treba navesti.

66

Modelo 22

(67)  Za leto 2011 so na voljo informacije o 25 od 62 prejemnikov pomoči. Za leto 2014 so na voljo informacije o 25 od 526 prejemnikov pomoči.

67

(68)  Informacije, zahtevane v odstavku 64, točke 3 do 6, sklepa o začetku postopka.

68

(69)  V zvezi z odstavkom 64, točka 3, sklepa o začetku postopka je Portugalska pojasnila, da so nacionalni davčni organi zadevne informacije zahtevali od upravičencev v okviru sheme ZFM, vendar da informacije še niso na voljo. Glej dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavek 127, str. 30.

69

(70)  Portugalska 25 največjih upravičencev v okviru sheme ZFM v obdobju od leta 2007 do leta 2009 ni navedla, ker je bilo njihovo število v posameznih letih manjše od 25, in sicer nič v letu 2007, devet v letu 2008 in 20 v letu 2009.

70

(71)  Dopis Portugalske z dne 24. aprila 2019 (2019/055874).

71

(72)  Odstavki 36, 44 in 45 sklepa o začetku postopka.

72

(73)  Sporočeni podatki zajemajo tudi Režim IV, shemo naslednico ZFM (2015–2020), ki jo Portugalska izvaja od 1. januarja 2015 v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014.

73

(74)  Dopis Portugalske z dne 24. aprila 2019, str. 4.

74

(75)  Cilj osnutka sklepa je zagotoviti, da: (i) se delo s krajšim delovnim časom upošteva le sorazmerno s številom opravljenih ur (ekvivalent polnega delovnega časa), (ii) se zagotovi povezava med delavcem in regijo Madeira ter (iii) opredelitev ne vključuje ustvarjanja in ohranjanja delovnih mest v obliki začasnega dela. V nasprotju s prvo različico osnutka sklepa, predloženo 6. aprila 2018, se sedanja različica uporablja tudi za Režim III (osnutek sklepa iz leta 2018 se je uporabljal samo za Režim IV).

75

(76)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

76

(77)  Dopis Portugalske z dne 24. aprila 2019, str. 3.

77

(78)  Člen 36 EBF ureja zadeve, ki spadajo v pridržano zakonodajno pristojnost nacionalnega parlamenta (tj. davki in davčne ugodnosti). Glej člen 165(1), točka (i), portugalske ustave. Portugalska je priznala, da so za predlagane spremembe, namenjene uvedbi nove sheme ZFM, potrebni dodatni pravni akti, ki jih mora odobriti nacionalni parlament, in da zadevnih sprememb ni mogoče uvesti zgolj z upravnimi ukrepi. Glej dopis Portugalske z dne 24. aprila 2019, str. 4.

78

(79)  Uvodna izjava 36 tega sklepa.

79

(80)  Direktiva Sveta (EU) 2016/1164 z dne 12. julija 2016 o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga (UL L 193, 19.7.2016, str. 1).

80

(81)  Regulativna uredba št. 14/2015/M z dne 19. avgusta 2015. V skladu s členom 8(1) je urad zadolžen za spremljanje in usklajevanje dejavnosti, ki se izvajajo v okviru sheme ZFM.

81

(82)  Leta 2016 je shema ZFM omogočila pobiranje davkov od dohodkov pravnih oseb v višini skoraj [100–200] milijonov EUR (skoraj [15–25] % vseh davkov, ki so bili v navedenem letu pobrani v regiji). To bi pomenilo selitev več kot [1 000–2 000] podjetij, vključenih v shemo ZFM, v druge regije ali države in izrazit porast brezposelnosti v regiji (leta 2014 je shema ZFM vključevala [4 000–6 000] neposrednih, posrednih in induciranih delovnih mest, kar je [1–10] % vseh delovnih mest na Madeiri). Glej dopisa Portugalske z dne 2. maja 2017, str. 6, in 26. septembra 2018 (Priloga I), str. 62.

82

(83)  V obdobju 2012–2015 so dejavnosti, ki so se izvajale v okviru sheme ZFM, po podatkih regionalnega statističnega direktorata Madeire (Direção Regional de Estatística da Madeira) v povprečju predstavljale približno [1–10] % bruto dodane vrednosti in [0,5–10] % delovnih mest v avtonomni regiji Madeira. K skupni dodani vrednosti podjetij, vključenih v shemo ZFM, so največ (približno [70–80] %) prispevale dejavnosti, povezane s trgovino, prevozom, skladiščenjem, nastanitvenimi storitvami in gostinstvom. K skupnemu številu zaposlenih v regiji so največ prispevale proizvodne dejavnosti, povezane z industrijo ([30–40] %). Leta 2014 je shema ZFM zagotovila [1–10] % dodane vrednosti, ustvarjene v regiji, tj. približno [200–400] milijonov EUR; Tax and economic analysis report – Madeira Free Trade Zone (Poročilo o davčni in gospodarski analizi – prosta cona Madeira), Ernest & Young, september 2018, str. 60 do 62 (Priloga I k dopisu Portugalske z dne 26. septembra 2018).

83

Direção Regional de Estatística da Madeira

Tax and economic analysis report – Madeira Free Trade Zone

(84)  Leta 2014 so podjetja, vključena v shemo ZFM, zagotovila 79 % izvoza (v vrednosti [50–200] milijonov EUR). Leta 2016 se je izvoz v Evropsko unijo v primerjavi z letom 2014 povečal z [20 000–30 000] na [30 000–40 000] tisoč EUR. Največji delež izvoza sta predstavljala živilski in kmetijski sektor, ki sta jima sledila strojni in tekstilni sektor, kar je nedvomno pozitivno vplivalo na razvoj evropskega gospodarstva. Glej poročilo Tax and economic analysis report (Poročilo o davčni in gospodarski analizi), Ernest & Young, 24. september 2018, str. 68.

84

Tax and economic analysis report (Poročilo o davčni in gospodarski analizi)

(85)  Malta, Luksemburg, Nizozemska in Ciper. Glej dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, str. 14 do 16.

85

(86)  V dokumentih o splošnem državnem proračunu za leta 1999 do 2004 je določeno, da se zadevna oprostitev nanaša na davek, ki se ne obračuna od dohodka, ki brez te ugodnosti ne bi obstajal (dokument o splošnem državnem proračunu za leto 2002), oziroma da odprava sedanje sheme zagotovo ne bi privedla do pridobitve tega davčnega prihodka (dokument o splošnem državnem proračunu za leto 2004).

86

(87)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavek 50, str. 18.

87

(88)  Dopisa Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavek 29, str. 13, in 11. septembra 2017, str. 30.

88

(89)  Sklep Komisije (EU) 2019/1252 z dne 19. septembra 2018 o vnaprejšnjih davčnih stališčih SA.38945 (2015/C) (ex 2015/NN) (ex 2014/CP), ki jih je Luksemburg odobril družbi McDonald’s Europe (UL L 195, 23.7.2019, str. 20).

89

(90)  
  Tax and economic analysis report (Poročilo o davčni in gospodarski analizi), Ernest & Young, 24. september 2018, str. 67.

90

Tax and economic analysis report (Poročilo o davčni in gospodarski analizi)

(91)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavek 28, str. 13, in poročilo Tax and economic analysis report, Ernest & Young, september 2018, str. 66 do 68.

91

Tax and economic analysis report

(92)  Odstavek 10 sklepa Komisije iz leta 2007.

92

(93)  Člen 22, točki (a) in (b), Uredbe (EU) 2015/1589. Glej uvodno izjavo 61 tega sklepa.

93

(94)  Člen 9(4) in člen 20 Uredbe (EU) 2015/1589. Glej dopis Portugalske z dne 24. aprila 2019, str. 3. Glej tudi uvodno izjavo 61 tega sklepa.

94

(95)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavek 88, str. 20.

95

(96)  Odstavek 30 sklepa o začetku postopka.

96

(97)  Opomba 55. Minimalni dodatni stroški, ki so posledica oddaljenosti Madeire, znašajo 26 % bruto dodane vrednosti zasebnega sektorja ali 16,7 % bruto domačega proizvoda Madeire, leta 1998 pa so znašali približno 400 milijonov EUR. Glej odstavka 46 in 48 sklepa Komisije iz leta 2007.

97

(98)  Odstavek 51 sklepa Komisije iz leta 2007.

98

(99)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavek 124.

99

(100)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavek 125.

100

(101)  Odstavki 11, 25, 72 in 73 sklepa Komisije iz leta 2007 ter odstavki 24, 26 in 28 sklepa Komisije iz leta 2013.

101

(102)  Sodba Sodišča z dne 2. maja 2006, Eurofood IFSC, C-341/04, ECLI:EU:C:2006:281, odstavki 34–36, in sodba Sodišča z dne 22. decembra 2010, Weald Leasing, C-103/09, ECLI:EU:C:2010:804, točka 44.

102

(103)  Dejavnosti, ki se izvajajo zunaj regije, lahko zadevni regiji močno koristijo. Portugalska meni, da je Komisija to načelo priznala v sklepu o francoskih čezmorskih departmajih iz leta 2007, in sicer sklepu Komisije C (2007) 5115 final z dne 27. oktobra 2007 v zadevi SA N522/2006 – France – Loi de programme pour l’outre-mer – Aide fiscale (Francija – zakon o programu za čezmorska ozemlja – davčna pomoč), oddelka 2.8.3 in 2.8.8, str. 24 in 25. Glej tudi sodbo Sodišča z dne 19. decembra 2012, GAMP, C-579/11, ECLI:EU:C:2012:833, odstavki 30 do 39.

103

GAMP

(104)  Odstavek 22, opomba 9, sklepa Komisije iz leta 2007.

104

(105)  Odstavek 22 sklepa Komisije iz leta 2013.

105

(106)  Ukrep 5 – Counter Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance (Učinkovitejše preprečevanje škodljivih davčnih praks ob upoštevanju preglednosti in vsebine) – in ukrep 6 – Prevent Treaty Abuse (Preprečevanje zlorab pogodb) (http://www.oecd.org/tax/beps/action-plan-on-base-erosion-and-profit-shifting-9789264202719-en.htm).

106

Counter Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance

Prevent Treaty Abuse

(107)  Ukrep 5 iz poročila BEPS in smernice foruma OECD za škodljivo davčno konkurenco v zvezi z zahtevo glede bistvene dejavnosti v okviru ureditev, ki niso ureditve intelektualne lastnine (https://www.oecd.org/tax/beps/beps-actions/action5/).

107

(108)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

108

(109)  
  Tax and economic analysis report (Poročilo o davčni in gospodarski analizi), Ernest & Young, 24. september 2018, str. 66.

109

Tax and economic analysis report (Poročilo o davčni in gospodarski analizi)

(110)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavki 282 do 318.

110

(111)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavki 296 do 298.

111

(112)  Odstavek 34 sklepa o začetku postopka.

112

(113)  Direktiva Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (UL L 225, 12.8.1998, str. 16), Direktiva Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (UL L 82, 22.3.2001, str. 16) ali Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev(UL L 18, 21.1.1997, str. 1).

113

(114)  Sklepni predlogi generalnega pravobranilca Poiaresa Madura, predstavljeni 27. januarja 2005, Celtec, C-478/03, ECLI:EU:C:2005:66.

114

Celtec

(115)  Zakon št. 7/2009 z dne 12. februarja 2009, kakor je bil spremenjen z Zakonom št. 14/2018 z dne 19. marca 2018.

115

(116)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavek 222.

116

(117)  Direktiva 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (UL L 327, 5.12.2008, str. 9); Uredba (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (UL L 141, 27.5.2011, str. 1) in Direktiva 2014/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ukrepih za lažje uresničevanje pravic, podeljenih delavcem v okviru prostega gibanja delavcev (OJ L 128, 30.4.2014, str. 8).

117

(118)  Sklepni predlogi generalnega pravobranilca Ruiza-Jaraba Colomerja, predstavljeni 10. julija 2003, Collins, C-138/02, EU:C:2003:409.

118

Collins

(119)  
  Tax and economic analysis report (Poročilo o davčni in gospodarski analizi), Ernest & Young, september 2018, str. 54.

119

Tax and economic analysis report (Poročilo o davčni in gospodarski analizi)

(120)  Sklep Komisije C(2002) 4811 z dne 11. decembra 2002, Auxílio estatal N 222/A/02 – Portugal – Regime de auxílios da Zona Franca da Madeira para o período de 2003–2006 (Državna pomoč N 222/A/02 – Portugalska – Shema pomoči Zona Franca da Madeira za obdobje 2003–2006) (UL C 65, 19.3.2003, str. 23) in sklep Komisije C(2003) 92 z dne 4. aprila 2003 (Auxílio estatal N222/B/2002 – Portugal – Regime de auxílios da Zona Franca da Madeira para o período 2003–2006). Glej tudi dopis Komisije D/52122 z dne 25. februarja 2002 in odgovor Portugalske z dne 3. junija 2002 (1580).

120

(121)  Zavezo je treba razlagati v skladu s stališčem, ki ga je Portugalska izrazila v postopku pogajanja v zvezi s shemo pomoči. Portugalska je trdila, da je treba shemo ZFM obravnavati ob upoštevanju sorazmernosti z dodatnimi stroški, ki jih imajo podjetja v najbolj oddaljeni regiji Madeira (navedla je, da omejitev koncepta sorazmernosti zgolj na količinsko opredeljive dodatne stroške pomeni zmanjšanje pomembnosti člena 349 PDEU (prejšnji člen 299(2) Pogodbe ES)). Glej dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, str. 22 do 24.

121

(122)  Odstavek 41 sklepa o začetku postopka.

122

(123)  
  Commission Recommendation of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises (Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij) (C(2003) 1422) (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

123

Commission Recommendation of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises

(124)  Uvodna izjava 29 tega sklepa.

124

(125)  Odstavek 42 sklepa o začetku postopka.

125

(126)  Opomba 55.

126

(127)  Sodba Sodišča z dne 15. februarja 1996, Duff in drugi, C-63/93, ECLI:EU:C:1996:51, točka 20, in sklepni predlogi generalnega pravobranilca Cosmasa, predstavljeni 8. junija 1995, EU:C:1995:170; sodba Sodišča z dne 7. junija 2007, Britannia Alloys & Chemicals proti Komisiji, C-76/06 P, ECLI:EU:C:2007:326, točka 79, in sodba Sodišča z dne 18. novembra 2008, Förster, C-158/07, ECLI:EU:C:2008:630, točka 67.

127

(128)  
  Associação Comercial e Industrial do Funchal (ACIF), Câmara do Comércio e Indústria dos Açores (CCIA), Confederação de Comércio e Serviços de Portugal (CCP), Confederação da Indústria Portuguesa (CIP), Confederação de Turismos de Portugal (CTP), European International Ship Owners Association of Portugal (EISAP) in EURODOM (predstavniško združenje francoskih najbolj oddaljenih regij).

128

Associação Comercial e Industrial do Funchal

Câmara do Comércio e Indústria dos Açores

Confederação de Comércio e Serviços de Portugal

Confederação da Indústria Portuguesa

Confederação de Turismos de Portugal

European International Ship Owners Association of Portugal

(129)  
  Sociedade de Desenvolvimento da Madeira S.A. (v nadaljnjem besedilu: družba SDM). Družba SDM je od leta 1984 v imenu regionalne vlade Madeire (na podlagi koncesijske pogodbe) odgovorna za upravljanje, vodenje in promocijo sheme ZFM, imenovane tudi mednarodni poslovni center Madeira (Centro Internacional de Negócios da Madeira – CINM).

129

Sociedade de Desenvolvimento da Madeira S.A.

Centro Internacional de Negócios da Madeira

(130)  ACIF je poslovno združenje, ki zastopa 800 pridruženih podjetij iz vseh sektorjev dejavnosti (pri čemer sektor trgovine in storitev predstavlja 63 %, industrijski sektor 23 %, turistični sektor pa 14 %).

130

(131)  Vzorčna konvencija OECD o davku na dohodek in kapital; skrajšana različica iz leta 2017 (https://www.oecd-ilibrary.org/taxation/model-tax-convention-on-income-and-on-capital-condensed-version_20745419).

131

(132)  Glej dopis združenja ACIF z dne 12. aprila 2019, Priloga I, o zagovoru sheme ZFM in povezanih podjetij, str. 26.

132

(133)  Za opravljanje teh dolžnosti ni mogoče prejeti plačila. Plačilo določijo podjetja, pri čemer ni nujno, da je plačilo povezano s številom dejansko opravljenih ur ali s plačilom, ki ga zaslužijo drugi zaposleni. Naloge se ne opravljajo na izključno podlagi, razen če to naloži podjetje in odobri član upravnega odbora. Te naloge se praviloma ne upoštevajo pri delovnih urah, omejitve glede najkrajšega ali najdaljšega delovnega obdobja pa se zanje ne uporabljajo.

133

(134)  Kar zadeva zaposlenost, je bilo 31. decembra 2017 v okviru sheme ZFM zaposlenih [5 000–10 000] oseb ([1 000–3 000] v mednarodnih storitvah, [100–1 000] v industrijski coni in [4 000–6 000] pri mednarodnem ladijskem registru). Leta 2018 je bilo po podatkih, neposredno zbranih z raziskavo, ki jo je izvedlo združenje ACIF, v sektorju mednarodnih storitev v okviru sheme zaposlenih [1 000–3 000] oseb. 31. decembra 2018 je bilo v shemo ZFM vključenih [1 000–3 000] podjetij. Po podatkih, ki jih je zbral davčni organ Madeire, so se v okviru sheme ZFM v avtonomni regiji Madeira leta 2018 ustvarili neposredni prihodki od davkov v višini [50 000–200 000] tisoč EUR, kar ustreza [10–20] % vseh prihodkov od davkov, zbranih v regiji. Po podatkih banke Portugalske iz leta 2013 se je v okviru sheme ZFM ustvarilo za [10–20] % neposrednih naložb na Portugalskem. Glej dokument, v katerem združenje ACIF zagovarja shemo ZFM in podjetja, vključena vanjo, str. 29 do 35 (Priloga I k dopisu združenja ACIF z dne 12. aprila 2019).

134

(135)  Ob predpostavki, da bi vsa podjetja, ki so trenutno vključena v shemo ZFM, v regiji prenehala poslovati (scenarij 1), se ocenjuje, da bi upad bruto dodane vrednosti v primerjavi z bruto dodano vrednostjo iz leta 2015 znašal od [1–10] do [10–20] %, število izgubljenih delovnih mest pa od [1 000 -4 000] do [5 000–7 000]. Če bi se nekaj sedanjih dejavnosti ohranilo, pri čemer pa bi podjetja, odgovorna za [80–90] % bruto dodane vrednosti, ki se trenutno ustvarja v okviru sheme ZFM, prenehala poslovati (scenarij 2), bi bile posledice prav tako krizne, saj bi upad bruto dodane vrednosti znašal od [1–10] % do [1–10] %, število izgubljenih delovnih mest pa od [1 000–3 000] do [4 000–6 000]. Glej dopis združenja ACIF z dne 12. aprila 2018, str. 36 in 37, in priloženo študijo, ki jo je združenje ACIF naročilo pri centru za uporabne študije portugalske katoliške univerze v Lizboni: CONFRARIA, João: Impacto do Centro Internacional de Negócios da Madeira na economia da Região’, Universidade Católica de Lisboa – Centro de Estudos Aplicados, 4. april 2019, str. 1 do 25.

135

Impacto do Centro Internacional de Negócios da Madeira na economia da Região’, Universidade Católica de Lisboa – Centro de Estudos Aplicados

(136)  Sodba Sodišča z dne 5. julija 2012, SIAT, C-318/10, ECLI:EU:C:2012:415; sodba Sodišča z dne 3. oktobra 2013, Itelcar, C-282/12, ECLI:EU:C:2013:629, in sodba Sodišča z dne 11. junija 2015, Berlington Hungary in drugi, C-98/14, ECLI:EU:C:2015:386.

136

(137)  Sodba Sodišča z dne 24. novembra 2005, Nemčija proti Komisiji, C-506/03, ECLI:EU:C:2005:715, točka 58, in sodba Splošnega sodišča z dne 3. decembra 2014, Castelnou Energía proti Komisiji, T-57/11, ECLI:EU:T:2014:1021, točka 189.

137

(138)  Dopis Portugalske z dne 26. junija 2019 (2019/082914).

138

(139)  Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, so 1. decembra 1997 sprejeli resolucijo o kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja, da bi omejili škodljivo davčno konkurenco. Svet ECOFIN je 9. marca 1998 v okviru Sveta ustanovil Skupino za kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij), zadolženo za oceno davčnih ukrepov, ki bi lahko spadali na področje uporabe kodeksa ravnanja (UL C 99, 1.4.1998, str. 1). Glej https://www.consilium.europa.eu/en/council-eu/preparatory-bodies/code-conduct-group/.

139

(140)  Dopis Portugalske z dne 26. junija 2019, str. 3.

140

(141)  Uvodna izjava 67 tega sklepa.

141

(142)  Uvodna izjava 99 tega sklepa.

142

(143)  Zakon št. 13/91 z dne 5. junija 1991, kakor je bil spremenjen z Zakonom št. 130/99 z dne 21. avgusta 1999 in Zakonom št. 12/2000 z dne 21. junija 2000.

143

(144)  Člen 107(4) in člen 146 statuta.

144

(145)  Člen 108(b) statuta.

145

(146)  Člen 112(1), točki (b) in (e), statuta. Glej tudi člen 26 Zakona št. 2/2013 z dne 2. septembra 2013 (Zakon o financah avtonomnih regij, Lei das Finanças das Regiões Autónomas; v nadaljnjem besedilu: LFRA).

146

Lei das Finanças das Regiões Autónomas;

(147)  Člena 55 in 56 LFRA.

147

(148)  Člen 59(2) LFRA.

148

(149)  Člen 146(4) statuta in člen 59(6) LFRA.

149

(150)  Člen 5, člen 26 in člen 59(2), (3), (4) in (6) LFRA. Za obdobje 2007–2013 glej Zakon št. 1/2007 z dne 19. februarja, kakor je bil spremenjen z Zakonom št. 1/2010 z dne 29. marca 2010, Zakonom št. 2/2010 z dne 16. junija in Zakonom št. 64/2012 z dne 20. decembra 2012.

150

(151)  3 % v obdobju 2007–2009, 4 % v obdobju 2010–2012, 5 % v obdobju 2013–2020, namesto 29 % v letu 2007, 20 % v obdobju 2008–2011, 25 % v obdobju 2012–2013, 23 % v letu 2014 in 21 % v obdobju 2015–2020.

151

(152)  Sodba Sodišča z dne 8. novembra 2001, Adria-Wien Pipeline in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, C-143/99, ECLI:EU:C:2001:598, točka 38; sodba Sodišča z dne 15. marca 1994, Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, točka 13, in sodba Sodišča z dne 1. decembra 1998, Ecotrade, C-200/97, ECLI:EU:C:1998:579, točka 34.

152

(153)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002, Francija proti Komisiji, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, točka 24; sodba Splošnega sodišča z dne 5. aprila 2006, Deutsche Bahn proti Komisiji, T-351/02, ECLI:EU:T:2006:104, točka 103.

153

(154)  Glej uvodni izjavi 68 in 69 tega sklepa.

154

(155)  Sodba Sodišča z dne 10. januarja 2006, Cassa di Risparmio di Firenze in drugi, C-222/04, ECLI:EU:C:2006:8, točka 132.

155

(156)  Opomba 5.

156

(157)  29 % v letu 2007 (člen 12 Regionalne zakonske uredbe (Decreto Legislativo Regional) št. 3/2007/M z dne 9. januarja 2007); 20 % v obdobju 2008–2011 (člen 15 Regionalne zakonske uredbe št. 2/2008/M z dne 16. januarja 2008, člen 14 Regionalne zakonske uredbe št. 45/2008/M z dne 31. decembra 2008, člen 13 Regionalne zakonske uredbe št. 34/2009/M z dne 31. decembra 2009 in člen 14 Regionalne zakonske uredbe št. 2/2011/M z dne 10. januarja 2008); 25 % v obdobju 2012–2013 (člen 2 Regionalne zakonske uredbe št. 20/2011/M z dne 26. decembra 2011 in člen 16 Regionalne zakonske uredbe št. 42/2012/M z dne 31. decembra 2012); 23 % v letu 2014 (člen 18 Regionalne zakonske uredbe št. 31-A/2013/M z dne 31. decembra 2013).

157

Decreto Legislativo Regional

(158)  Opomba 15.

158

(159)  Uvodna izjava 113 tega sklepa.

159

(160)  Zadnja poved uvodne izjave 99 tega sklepa.

160

(161)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 1980, Philip Morris, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, točka 11, in sodba Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2000, Alzetta in drugi proti Komisiji, združene zadeve T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 do 607/97, T-1/98, T-3/98 do T-6/98 in T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, točka 80.

161

(162)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2000, Alzetta in drugi proti Komisiji, združene zadeve T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 do 607/97, T-1/98, T-3/98 do T-6/98 in T-23/98, ECLI:EU:T:2000:151, točke 141 do 147.

162

(163)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 4. aprila 2001, Regione autonoma Friulia-Venezia Giulia proti Komisiji, T-288/97, ECLI:EU:T:2001:115, točka 41.

163

(164)  Uredba z zakonsko močjo št. 500/80 z dne 20. oktobra 1980 in regulativna uredba št. 53/82 z dne 23. avgusta 1982. Glej tudi uredbo z zakonsko močjo št. 502/85 z dne 30. decembra 1985 in uredbo z zakonsko močjo št. 165/86 z dne 26. junija 1986.

164

(165)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavek 67.

165

(166)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavek 85.

166

(167)  Akt o pogojih pristopa Kraljevine Španije in Portugalske republike in prilagoditvah pogodb (UL L 302, 15.11.1985, str. 23).

167

(168)  Glej opombo 9.

168

(169)  Glej preambulo uredbe z zakonsko močjo št. 163/2003 z dne 24. julija 2003.

169

(170)  Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5). Uporabljala se je od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 (glej člen 6).

170

de minimis

(171)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1).

171

de minimis

(172)  V uradnem obvestilu o shemi ZFM, ki ga je Portugalska predložila Komisiji leta 2006, je shema ZFM opredeljena kot „shema regionalne pomoči za tekoče poslovanje“. Glej dopis Portugalske z dne 28. junija 2006 (1900/80932), zlasti pododdelka 2.1 in 10 splošnega obrazca za priglasitev, pododdelek 1.2 dodatnega informativnega lista, preambulo priglašenega osnutka zakona, obrazložitveni memorandum in preambulo Uredbe z zakonsko močjo št. 163/2003 z dne 24. julija 2003. Glej tudi dopise Portugalske z dne 29. oktobra 2015, str. 22, 31. marca 2016, str. 4, in 21. novembra 2017, str. 5 in 6.

172

(173)  Dopis Portugalske z dne 19. decembra 2006.

173

(174)  Smernice o regionalni pomoči iz leta 2007, odstavek 6.

174

(175)  Smernice o regionalni pomoči iz leta 2007, odstavek 76.

175

(176)  Odstavka 53 in 59 sklepa Komisije iz leta 2007.

176

(177)  Uvodna izjava 74 tega sklepa.

177

(178)  Uvodna izjava 77 tega sklepa.

178

(179)  Uvodni izjavi 100 in 101 tega sklepa.

179

(180)  Uvodni izjavi 73 in 74 tega sklepa.

180

(181)  Dopis Portugalske z dne 28. junija 2006 (priglasitev Režima III).

181

(182)  Odstavek 64 sklepa Komisije iz leta 2007.

182

(183)  Uvodna izjava 87 tega sklepa.

183

(184)  
  Commission Recommendation of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises (Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij) (C(2003) 1422) (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

184

Commission Recommendation of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises

(185)  Uvodni izjavi 52 in 57 tega sklepa.

185

(186)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2019, odstavki 106, 107 in 272.

186

(187)  Odstavek 41 sklepa o začetku postopka.

187

(188)  Primerni ukrepi, ki jih je predlagala Komisija, so bili sprememba ali ukinitev prejšnjih obstoječih shem regionalne pomoči glede na nova pravila, kot se vedno zgodi po sprejetju novih smernic.

188

(189)  Državna pomoč: smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013: sprejetje predloga Komisije glede primernih ukrepov v skladu s členom 88(1) Pogodbe ES s strani 24 držav članic (2006/C 153/04) (UL C 153, 1.7.2006, str. 1).

189

(190)  Dopis Portugalske z dne 26. septembra 2018, odstavek 209.

190

(191)  Sodba Sodišča z dne 8. marca 2016, Grčija proti Komisiji, C-431/14 P, EU:C:2016:145, točki 69 in 70.

191

,

(192)  
  Centro Internacional de Negócios da Madeira, Sociedade de Desenvolvimento da Madeira, statistika, december 2018.

192

Centro Internacional de Negócios da Madeira

Sociedade de Desenvolvimento da Madeira

(193)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 9. septembra 2009, Diputación Foral de Álava in drugi proti Komisiji, T-30/01 do T-32/01 in T-86/02 do T-88/02, ECLI:EU:T:2009:314, točka 226.

193

(194)  Smernice o regionalni pomoči iz leta 2007, odstavek 80.

194

(195)  Člen 58(1) uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014.

195

(196)  Komisija meni, da narave pomoči iz sheme ni treba analizirati, saj Portugalska nikoli ni trdila, da shema ZFM ne pomeni sheme pomoči v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1; uredba ne večja več).

196

(197)  Člen 58(1) uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2014.

197

(198)  Uvodna izjava 71 tega sklepa.

198

(199)  Sodba Sodišča z dne 12. julija 1973, Komisija proti Nemčiji, C-70/72, ECLI:EU:C:1973:87, točka 13.

199

(200)  Sodba Sodišča z dne 21. marca 1990, Belgija proti Komisiji, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, točka 66.

200

(201)  Sodba Sodišča z dne 17. junija 1999, Belgija proti Komisiji, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, točki 64 in 65.

201

(202)  Opomba 170.

202

(203)  Opomba 171.

203

(204)  Uredba Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 248, 24.9.2015, str. 1).

204

(205)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1). Glej zlasti spremembo člena 9 in člena 11(3), uvedeno z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).

205

(206)  Obvestilo Komisije o vračilu nezakonite in nezdružljive državne pomoči (2019/C 247/01) (UL C 247, 23.7.2019, str. 1), odstavka 68 in 72.

206

(207)  Uvodni izjavi 94 in 95 tega sklepa.

207

(208)  Uvodna izjava 110 tega sklepa.

208

(209)  Sodba Sodišča z dne 14. maja 1975, CNTA proti Komisiji, 74/74, ECLI:EU:C:1975:59, točka 44.

209

(210)  Sodba Sodišča z dne 7. junija 2005, VEMW in drugi, C-17/03, ECLI:EU:C:2005:362, točka 73.

210

(211)  Sodba Sodišča z dne 4. oktobra 2001, Italija proti Komisiji, C-403/99, ECLI:EU:C:2001:507, točka 35.

211

(212)  V zvezi s tem glej sodbo Sodišča z dne 18. maja 2000, Rombi in Arkopharma, C-107/97, ECLI:EU:C:2000:253, točka 66 in navedena sodna praksa, in sklepne predloge generalnega pravobranilca Légera, predstavljene 9. februarja 2006, Belgija in Forum 187 proti Komisiji, združeni zadevi C-182/03 in C-217/03, ECLI:EU:C:2006:89, točka 367.

212

(213)  Sodba Sodišča z dne 21. julija 2011, Alcoa Trasformazioni proti Komisiji, C-194/09 P, ECLI:EU:C:2011:497, točka 71 in navedena sodna praksa; sodba Splošnega sodišča z dne 30. junija 2005, Branco proti Komisiji, T-347/03, ECLI:EU:T:2005:265, točka 102 in navedena sodna praksa; sodba Splošnega sodišča z dne 23. februarja 2006, Cementbouw Handel & Industrie proti Komisiji, T-282/02, EU:T:2006:64, točka 77; sodba Splošnega sodišča z dne 30. junija 2009, CPEM proti Komisiji, T-444/07, ECLI:EU:T:2009:227, točka 126.

213

(214)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 14. februarja 2006, TEA-CEGOS in drugi proti Komisiji, združeni zadevi T-376/05 in T-383/05, ECLI:EU:T:2006:47, točka 88 in navedena sodna praksa. Primerjaj tudi s sodbo Sodišča prve stopnje z dne 30. novembra 2009, Francija in France Télécom proti Komisiji, združeni zadevi T-427/04 in T-17/05, ECLI:EU:T:2009:474, točka 261.

214

(215)  Sodba Sodišča z dne 20. marca 1997, Land Rheinland-Pfalz proti Alcan Deutschland, C-24/95, ECLI:EU:C:1997:163, točka 25 in navedena sodna praksa.

215

(216)  Dopis z dne 9. novembra 2006 (D/54422).

216

(217)  Odgovor Portugalske z dne 19. decembra 2006.

217

---

| 22.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 217/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 217/88

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/1415

z dne 18. avgusta 2022

o delni odobritvi spremenjenih pravil o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo) v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5783)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (1) in zlasti člena 19(3) Uredbe,

po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 25(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Italijanski organi so 22. februarja 2022 v skladu s členom 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 obvestili Komisijo o novem osnutku odloka o spremenjenih pravilih o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo) (v nadaljnjem besedilu: osnutek odloka Giovannini). |
| --- | --- |

(1)

Italijanski organi so 22. februarja 2022 v skladu s členom 19(3) Uredbe (ES) št. 1008/2008 obvestili Komisijo o novem osnutku odloka o spremenjenih pravilih o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo) (v nadaljnjem besedilu: osnutek odloka Giovannini).

2.   OZADJE IN OPIS UKREPA

OZADJE IN OPIS UKREPA

2.1   Osnutek odloka Giovannini

Osnutek odloka Giovannini

| (2) | S členom 1 osnutka odloka Giovannini se spreminja člen 4 odloka z dne 3. marca 2000 o pravilih o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo), ki se zdaj glasi:

  „Odstavek 1:
  Letalski prevozniki lahko z ozkotrupnimi zrakoplovi opravljajo prevoze na rednih poteh od točke do točke med letališčem Milano Linate in drugimi letališči v Evropski uniji ali letališči, ki pripadajo državi, ki je z Evropsko unijo sklenila vertikalni sporazum, namenjen urejanju njenih zračnih prevozov, in se nahajajo v polmeru 1 500 km od letališča Milano Linate (merjeno po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na zemlji), v mejah opredeljene operativne zmogljivosti letališča Milano Linate. Prevoze na takšnih poteh lahko opravljajo samo naslednji letalski prevozniki:






  (a) | prevozniki, ki so opredeljeni kot letalski prevozniki Skupnosti v skladu s členom 2(10) in (11) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 in izpolnjujejo zahteve pristojnih letalskih organov v skladu z navedeno uredbo; |
| --- | --- | --- |

(2)

S členom 1 osnutka odloka Giovannini se spreminja člen 4 odloka z dne 3. marca 2000 o pravilih o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo), ki se zdaj glasi:

„Odstavek 1:

Letalski prevozniki lahko z ozkotrupnimi zrakoplovi opravljajo prevoze na rednih poteh od točke do točke med letališčem Milano Linate in drugimi letališči v Evropski uniji ali letališči, ki pripadajo državi, ki je z Evropsko unijo sklenila vertikalni sporazum, namenjen urejanju njenih zračnih prevozov, in se nahajajo v polmeru 1 500 km od letališča Milano Linate (merjeno po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na zemlji), v mejah opredeljene operativne zmogljivosti letališča Milano Linate. Prevoze na takšnih poteh lahko opravljajo samo naslednji letalski prevozniki:

(a)

prevozniki, ki so opredeljeni kot letalski prevozniki Skupnosti v skladu s členom 2(10) in (11) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 in izpolnjujejo zahteve pristojnih letalskih organov v skladu z navedeno uredbo;

| (b) | prevozniki, ki jih država določi za opravljanje zračnih prevozov na podlagi vertikalnega sporazuma, ki ga je ta država sklenila z Evropsko unijo, pod pogojem da pot zadeva letališče, ki se nahaja v polmeru 1 500 km od letališča Milano Linate (merjeno po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na zemlji).“. |
| --- | --- |

(b)

prevozniki, ki jih država določi za opravljanje zračnih prevozov na podlagi vertikalnega sporazuma, ki ga je ta država sklenila z Evropsko unijo, pod pogojem da pot zadeva letališče, ki se nahaja v polmeru 1 500 km od letališča Milano Linate (merjeno po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na zemlji).“.

| (3) | S členom 1 osnutka odloka Giovannini se spreminja tudi člen 4 odloka z dne 3. marca 2000 o pravilih o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo), ki se zdaj glasi:

  „Odstavek 2:
  Za zagotovitev skladnosti z določbami iz odstavka 1 so distribucija in prodaja vozovnic ter prevoz potnikov na poteh od točke do točke, ki letijo z letališča Milano Linate ali na letališče Milano Linate, dovoljeni le za letališča, ki se nahajajo znotraj geografskih meja, opredeljenih v odstavku 1.“. |
| --- | --- |

(3)

S členom 1 osnutka odloka Giovannini se spreminja tudi člen 4 odloka z dne 3. marca 2000 o pravilih o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo), ki se zdaj glasi:

„Odstavek 2:

Za zagotovitev skladnosti z določbami iz odstavka 1 so distribucija in prodaja vozovnic ter prevoz potnikov na poteh od točke do točke, ki letijo z letališča Milano Linate ali na letališče Milano Linate, dovoljeni le za letališča, ki se nahajajo znotraj geografskih meja, opredeljenih v odstavku 1.“.

| (4) | V uvodnih izjavah osnutka odloka Giovannini je navedeno, da je sprememba veljavnih pravil o porazdelitvi prometa med letališči v Milanu potrebna, da se zagotovi, da letališče Milano Linate ostane „mestno letališče“, na katerem se opravljajo leti na kratke razdalje, in da se v celoti izkoristi razvoj letališča Milano Malpensa kot letališkega vozlišča. Poleg tega bi moralo biti letališče Milano Linate povezano tudi z letališči zunaj Unije, če se nahajajo v polmeru 1 500 km in če je Unija sklenila horizontalni ali celovit sporazum o zračnem prometu s tretjo državo, v kateri se nahaja letališče. |
| --- | --- |

(4)

V uvodnih izjavah osnutka odloka Giovannini je navedeno, da je sprememba veljavnih pravil o porazdelitvi prometa med letališči v Milanu potrebna, da se zagotovi, da letališče Milano Linate ostane „mestno letališče“, na katerem se opravljajo leti na kratke razdalje, in da se v celoti izkoristi razvoj letališča Milano Malpensa kot letališkega vozlišča. Poleg tega bi moralo biti letališče Milano Linate povezano tudi z letališči zunaj Unije, če se nahajajo v polmeru 1 500 km in če je Unija sklenila horizontalni ali celovit sporazum o zračnem prometu s tretjo državo, v kateri se nahaja letališče.

| (5) | Italijanski organi so v pojasnilih, priloženih uradnemu obvestilu, navedli, da bi izvajanje člena 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2 omogočilo nadaljnje delovanje prog med letališčem Milano Linate in državami, kot so Združeno kraljestvo, države članice skupnega evropskega zračnega prostora ali Maroko, v opredeljenih mejah zmogljivosti letališča, tj. 18 premikov na uro. |
| --- | --- |

(5)

Italijanski organi so v pojasnilih, priloženih uradnemu obvestilu, navedli, da bi izvajanje člena 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2 omogočilo nadaljnje delovanje prog med letališčem Milano Linate in državami, kot so Združeno kraljestvo, države članice skupnega evropskega zračnega prostora ali Maroko, v opredeljenih mejah zmogljivosti letališča, tj. 18 premikov na uro.

| (6) | V skladu s členom 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2 je treba polmer 1 500 km od letališča Milano Linate izmeriti po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na zemlji. Italijanski organi so v uradnem obvestilu pojasnili, da je razdalja uporabljena v zakonodaji Unije kot prag za kategorizacijo letov na različnih razdaljah (npr. Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2)). |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2 je treba polmer 1 500 km od letališča Milano Linate izmeriti po metodi najkrajše poti (letenja) med dvema točkama na zemlji. Italijanski organi so v uradnem obvestilu pojasnili, da je razdalja uporabljena v zakonodaji Unije kot prag za kategorizacijo letov na različnih razdaljah (npr. Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2)).

2

| (7) | Italijanski organi so v zvezi s členom 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3 pojasnili, da je ta določba namenjena zagotavljanju izvrševanja osnutka člena 4, odstavek 1, in odraža pristop trenutnih pravil o porazdelitvi prometa. V skladu z veljavnimi pravili je nacionalni organ za civilno letalstvo zadolžen za spremljanje zračnega prometa na letališčih Milano Linate in Milano Malpensa ter poročanje ministrstvu za infrastrukturo in promet, da se oceni, ali se navedena pravila upoštevajo in ali je treba izvesti dodatne ukrepe. |
| --- | --- |

(7)

Italijanski organi so v zvezi s členom 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3 pojasnili, da je ta določba namenjena zagotavljanju izvrševanja osnutka člena 4, odstavek 1, in odraža pristop trenutnih pravil o porazdelitvi prometa. V skladu z veljavnimi pravili je nacionalni organ za civilno letalstvo zadolžen za spremljanje zračnega prometa na letališčih Milano Linate in Milano Malpensa ter poročanje ministrstvu za infrastrukturo in promet, da se oceni, ali se navedena pravila upoštevajo in ali je treba izvesti dodatne ukrepe.

2.2   Posvetovanje, ki so ga opravili italijanski organi

Posvetovanje, ki so ga opravili italijanski organi

| (8) | Italijanski organ za civilno letalstvo (ENAC) je 6. septembra 2021 v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 povabil zainteresirane strani na posvetovanje, ki je potekalo 8. septembra 2021 na letališču Milano Linate. |
| --- | --- |

(8)

Italijanski organ za civilno letalstvo (ENAC) je 6. septembra 2021 v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 povabil zainteresirane strani na posvetovanje, ki je potekalo 8. septembra 2021 na letališču Milano Linate.

| (9) | Posvetovanja so se v skladu z informacijami, ki so jih predložili italijanski organi, udeležili odbori uporabnikov letališč Milano Linate in Milano Malpensa, ki jih sestavljajo letalski prevozniki, družbe za zemeljsko oskrbo, upravljavec letališča in koordinator slotov. |
| --- | --- |

(9)

Posvetovanja so se v skladu z informacijami, ki so jih predložili italijanski organi, udeležili odbori uporabnikov letališč Milano Linate in Milano Malpensa, ki jih sestavljajo letalski prevozniki, družbe za zemeljsko oskrbo, upravljavec letališča in koordinator slotov.

| (10) | Glede na poročilo o posvetovanju se je večina strani strinjala s predlagano spremembo. |
| --- | --- |

(10)

Glede na poročilo o posvetovanju se je večina strani strinjala s predlagano spremembo.

3.   POSVETOVANJE, KI GA JE OPRAVILA KOMISIJA

POSVETOVANJE, KI GA JE OPRAVILA KOMISIJA

| (11) | Komisija je 25. marca 2022 v Uradnem listu Evropske unije (3) objavila povzetek predlaganih sprememb pravil o porazdelitvi prometa, o katerih so jo uradno obvestili italijanski organi, in povabila zainteresirane strani, naj pošljejo pripombe v 20 dneh. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 25. marca 2022 v Uradnem listu Evropske unije (3) objavila povzetek predlaganih sprememb pravil o porazdelitvi prometa, o katerih so jo uradno obvestili italijanski organi, in povabila zainteresirane strani, naj pošljejo pripombe v 20 dneh.

Uradnem listu Evropske unije

3

| (12) | Komisija je prejela pripombe petih zainteresiranih strani, od katerih je večina želela ostati anonimna. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je prejela pripombe petih zainteresiranih strani, od katerih je večina želela ostati anonimna.

| (13) | Vse zainteresirane strani so podprle člen 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2, čeprav je ena stran zaprosila, naj bo polmer daljši od 1 500 km, da se vključi več destinacij. |
| --- | --- |

(13)

Vse zainteresirane strani so podprle člen 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2, čeprav je ena stran zaprosila, naj bo polmer daljši od 1 500 km, da se vključi več destinacij.

| (14) | Tri zainteresirane strani so izrecno podprle člen 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3, saj so menile, da bi se izboljšala skladnost z osnutkom člena 4, odstavek 1, in ohranilo letališče Milano Linate kot pravo letališče za izvajanje povezav od točke do točke. Ena zainteresirana stran je izrazila pomisleke glede člena 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3, saj je menila, da je prepoved prodaje vozovnic za destinacije zunaj področja uporabe osnutka člena 4, odstavek 1, nesorazmerna. Navedena zainteresirana stran je izrazila tudi resne pomisleke glede tega, kako bi se določba izvajala, in dvome glede tega, ali bi bila določba ustrezna za obravnavo težav v zvezi z zmogljivostjo. |
| --- | --- |

(14)

Tri zainteresirane strani so izrecno podprle člen 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3, saj so menile, da bi se izboljšala skladnost z osnutkom člena 4, odstavek 1, in ohranilo letališče Milano Linate kot pravo letališče za izvajanje povezav od točke do točke. Ena zainteresirana stran je izrazila pomisleke glede člena 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3, saj je menila, da je prepoved prodaje vozovnic za destinacije zunaj področja uporabe osnutka člena 4, odstavek 1, nesorazmerna. Navedena zainteresirana stran je izrazila tudi resne pomisleke glede tega, kako bi se določba izvajala, in dvome glede tega, ali bi bila določba ustrezna za obravnavo težav v zvezi z zmogljivostjo.

4.   OCENA

OCENA

| (15) | Komisija najprej ugotavlja, da tri letališča, za katera velja priglašeno pravilo o porazdelitvi prometa, Milano Linate, Milano Malpensa in Orio al Serio (Bergamo), izpolnjujejo štiri pogoje iz člena 19(2), prvi pododstavek, Uredbe (ES) št. 1008/2008. Letališča služijo aglomeraciji Milana, kar izpolnjuje prvi pogoj. Infrastruktura in povezave z javnim prevozom med tremi letališči ter med letališči in mestom Milano izpolnjujejo drugi in tretji pogoj. Poleg tega letališča nudijo letalskim prevoznikom potrebne storitve na način, ki izpolnjuje četrti pogoj. |
| --- | --- |

(15)

Komisija najprej ugotavlja, da tri letališča, za katera velja priglašeno pravilo o porazdelitvi prometa, Milano Linate, Milano Malpensa in Orio al Serio (Bergamo), izpolnjujejo štiri pogoje iz člena 19(2), prvi pododstavek, Uredbe (ES) št. 1008/2008. Letališča služijo aglomeraciji Milana, kar izpolnjuje prvi pogoj. Infrastruktura in povezave z javnim prevozom med tremi letališči ter med letališči in mestom Milano izpolnjujejo drugi in tretji pogoj. Poleg tega letališča nudijo letalskim prevoznikom potrebne storitve na način, ki izpolnjuje četrti pogoj.

| (16) | Komisija nadalje ugotavlja, da je v svojih prejšnjih sklepih odobrila sprejetje pravil o porazdelitvi prometa, katerih cilj je bil vzpostaviti letališče Milano Malpensa kot mednarodno vozlišče, letališče Milano Linate pa kot letališče za izvajanje povezav od točke do točke, da se omeji pretok prometa na tem letališču. |
| --- | --- |

(16)

Komisija nadalje ugotavlja, da je v svojih prejšnjih sklepih odobrila sprejetje pravil o porazdelitvi prometa, katerih cilj je bil vzpostaviti letališče Milano Malpensa kot mednarodno vozlišče, letališče Milano Linate pa kot letališče za izvajanje povezav od točke do točke, da se omeji pretok prometa na tem letališču.

| (17) | Natančneje, uredbi Bersani in Bersani 2 z dne 5. januarja 2001, ki ju je Komisija odobrila s Sklepom Komisije 2001/163/ES (4), sta na letališču Milano Linate uvedli omejitve števila dnevnih povratnih letov na letališča Unije, določene na podlagi obsega potniškega prometa. Uredbi Bersani in Bersani 2 sta letališče Milano Linate tudi omejili na letala z enim prehodom, namenjena izvajanju rednih povezav od točke do točke samo znotraj Unije. Zato se je preostali promet preusmeril na letališče Malpensa. |
| --- | --- |

(17)

Natančneje, uredbi Bersani in Bersani 2 z dne 5. januarja 2001, ki ju je Komisija odobrila s Sklepom Komisije 2001/163/ES (4), sta na letališču Milano Linate uvedli omejitve števila dnevnih povratnih letov na letališča Unije, določene na podlagi obsega potniškega prometa. Uredbi Bersani in Bersani 2 sta letališče Milano Linate tudi omejili na letala z enim prehodom, namenjena izvajanju rednih povezav od točke do točke samo znotraj Unije. Zato se je preostali promet preusmeril na letališče Malpensa.

4

| (18) | Cilj odloka Del Rio z dne 18. novembra 2016, ki ga je Komisija odobrila z Izvedbenim sklepom (EU) 2016/2019 (5), je bil optimizirati uporabo letališča Milano Linate in izboljšati njegovo povezljivost z vsemi ostalimi evropskimi mesti, hkrati pa v celoti izkoristiti razvojni potencial vozlišča Malpensa v njegovi posebni vlogi medcelinskih vrat. Odlok Del Rio je tako odpravil omejitve glede pogostosti na podlagi obsega potniškega prometa, ki bi bil lahko usmerjen na letališče Milano Linate in odhode z njega, še vedno pa velja, da lahko ozkotrupna letala letijo le na destinacije v Uniji. |
| --- | --- |

(18)

Cilj odloka Del Rio z dne 18. novembra 2016, ki ga je Komisija odobrila z Izvedbenim sklepom (EU) 2016/2019 (5), je bil optimizirati uporabo letališča Milano Linate in izboljšati njegovo povezljivost z vsemi ostalimi evropskimi mesti, hkrati pa v celoti izkoristiti razvojni potencial vozlišča Malpensa v njegovi posebni vlogi medcelinskih vrat. Odlok Del Rio je tako odpravil omejitve glede pogostosti na podlagi obsega potniškega prometa, ki bi bil lahko usmerjen na letališče Milano Linate in odhode z njega, še vedno pa velja, da lahko ozkotrupna letala letijo le na destinacije v Uniji.

5

| (19) | Komisija na podlagi zgoraj navedenega ne dvomi v politiko Italije v zvezi z letališčema Milano Malpensa in Milano Linate. |
| --- | --- |

(19)

Komisija na podlagi zgoraj navedenega ne dvomi v politiko Italije v zvezi z letališčema Milano Malpensa in Milano Linate.

| (20) | Komisija v zvezi s členom 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2 ugotavlja, da odpravlja nekatere omejitve zračnih prevozov na letališču Milano Linate. Letališče Linate lahko služi novim destinacijam v tretjih državah, ki se nahajajo v polmeru 1 500 km od letališča in v državi, s katero je Unija sklenila horizontalni ali celovit sporazum o zračnem prometu. |
| --- | --- |

(20)

Komisija v zvezi s členom 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2 ugotavlja, da odpravlja nekatere omejitve zračnih prevozov na letališču Milano Linate. Letališče Linate lahko služi novim destinacijam v tretjih državah, ki se nahajajo v polmeru 1 500 km od letališča in v državi, s katero je Unija sklenila horizontalni ali celovit sporazum o zračnem prometu.

| (21) | Na podlagi pristopa iz Izvedbenega sklepa (EU) 2016/2019 vprašanje sorazmernosti ni aktualno, v kolikor se s členom 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2 odstranijo omejitve v zvezi z dostopom do letališča Linate in odhodi z njega, da bi se letalskim prevoznikom omogočila večja učinkovitost in izbira pri določanju voznih redov glede na potrebe potnikov. |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi pristopa iz Izvedbenega sklepa (EU) 2016/2019 vprašanje sorazmernosti ni aktualno, v kolikor se s členom 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2 odstranijo omejitve v zvezi z dostopom do letališča Linate in odhodi z njega, da bi se letalskim prevoznikom omogočila večja učinkovitost in izbira pri določanju voznih redov glede na potrebe potnikov.

| (22) | Uporaba člena 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2 bi v vsakem primeru povzročila, da bi se na letališče Linate pregledno dodale nove destinacije na podlagi objektivnih meril, ki ne vodijo do diskriminacije med letalskimi prevozniki ali destinacijami Unije. |
| --- | --- |

(22)

Uporaba člena 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2 bi v vsakem primeru povzročila, da bi se na letališče Linate pregledno dodale nove destinacije na podlagi objektivnih meril, ki ne vodijo do diskriminacije med letalskimi prevozniki ali destinacijami Unije.

| (23) | Komisija meni, da v zvezi s členom 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3 prihaja do težav glede sorazmernosti in preglednosti, kar je v nasprotju s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008. |
| --- | --- |

(23)

Komisija meni, da v zvezi s členom 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3 prihaja do težav glede sorazmernosti in preglednosti, kar je v nasprotju s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008.

| (24) | V skladu z določbo je prepovedana distribucija in prodaja vozovnic med letališčem Milano Linate in katero koli destinacijo zunaj področja uporabe osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2, ter vsak vmesni načrt potovanja (v nasprotju z neposredno potjo od točke do točke). Kot so italijanski organi pojasnili med sestankoma s službami Komisije dne 4. aprila 2022 in 30. junija 2022 kot odgovor na pisna vprašanja, ki so jih službe Komisije poslale 1. aprila 2022, se tako letalskim prevoznikom ne le prepreči, da bi omogočali načrte potovanja, v katerih je točka prenosa letališče Milano Linate, temveč se tudi preprečijo načrti potovanja na letališče Milano Linate ali z njega, ki se nadalje povežejo z drugimi letališči zunaj Milana. Določba v bistvu ureja pretok prestopa potnikov na letališčih zunaj Milana. |
| --- | --- |

(24)

V skladu z določbo je prepovedana distribucija in prodaja vozovnic med letališčem Milano Linate in katero koli destinacijo zunaj področja uporabe osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2, ter vsak vmesni načrt potovanja (v nasprotju z neposredno potjo od točke do točke). Kot so italijanski organi pojasnili med sestankoma s službami Komisije dne 4. aprila 2022 in 30. junija 2022 kot odgovor na pisna vprašanja, ki so jih službe Komisije poslale 1. aprila 2022, se tako letalskim prevoznikom ne le prepreči, da bi omogočali načrte potovanja, v katerih je točka prenosa letališče Milano Linate, temveč se tudi preprečijo načrti potovanja na letališče Milano Linate ali z njega, ki se nadalje povežejo z drugimi letališči zunaj Milana. Določba v bistvu ureja pretok prestopa potnikov na letališčih zunaj Milana.

| (25) | Komisija meni, da je omejitev povezovalnih letov in prestop potnikov na letališču Linate sorazmerna za doseganje cilja ohranjanja njegove funkcije kot letališča za izvajanje povezav od točke do točke in spodbujanja razvoja letališča Malpensa kot mednarodnega vozlišča. Vendar urejanje pretoka prestopa potnikov na letališčih zunaj Milana presega zakonito področje uporabe pravil o porazdelitvi prometa za letališča, ki služijo danemu mestu ali somestju, v tem primeru Milanu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija meni, da je omejitev povezovalnih letov in prestop potnikov na letališču Linate sorazmerna za doseganje cilja ohranjanja njegove funkcije kot letališča za izvajanje povezav od točke do točke in spodbujanja razvoja letališča Malpensa kot mednarodnega vozlišča. Vendar urejanje pretoka prestopa potnikov na letališčih zunaj Milana presega zakonito področje uporabe pravil o porazdelitvi prometa za letališča, ki služijo danemu mestu ali somestju, v tem primeru Milanu.

| (26) | Poleg tega predlagana sprememba presega tisto, kar je potrebno za doseganje ciljev letališke politike v Italiji, in nepotrebno posega v poslovno svobodo letalskih prevoznikov ter njihovo svobodo opravljanja storitev na letališčih zunaj Milana. |
| --- | --- |

(26)

Poleg tega predlagana sprememba presega tisto, kar je potrebno za doseganje ciljev letališke politike v Italiji, in nepotrebno posega v poslovno svobodo letalskih prevoznikov ter njihovo svobodo opravljanja storitev na letališčih zunaj Milana.

| (27) | Poleg tega člen 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3 povzroča težave v zvezi s preglednostjo, saj ni jasno, kako bodo italijanski organi izvrševali pravila. V zadevni določbi ni pojasnjeno, ali se bodo spremljali le urniki letalskih prevoznikov ali pa bi bili tudi potovalni agenti in distributerji vozovnic odgovorni za prikazovanje nekaterih načrtov, ki omogočajo povezave zunaj letališča Linate. Prav tako ni jasno, ali bi določba poskušala zajeti potnike, ki sami rezervirajo vmesne lete za zvezo, katerih načrtov potovanja ne nadzorujejo letalski prevozniki, potovalni agenti ali drugi distributerji vozovnic. |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega člen 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3 povzroča težave v zvezi s preglednostjo, saj ni jasno, kako bodo italijanski organi izvrševali pravila. V zadevni določbi ni pojasnjeno, ali se bodo spremljali le urniki letalskih prevoznikov ali pa bi bili tudi potovalni agenti in distributerji vozovnic odgovorni za prikazovanje nekaterih načrtov, ki omogočajo povezave zunaj letališča Linate. Prav tako ni jasno, ali bi določba poskušala zajeti potnike, ki sami rezervirajo vmesne lete za zvezo, katerih načrtov potovanja ne nadzorujejo letalski prevozniki, potovalni agenti ali drugi distributerji vozovnic.

5.   ZAKLJUČEK

ZAKLJUČEK

| (28) | Komisija meni, da je člen 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2, s katerim se spreminjajo veljavna pravila o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo), v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008. |
| --- | --- |

(28)

Komisija meni, da je člen 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 2, s katerim se spreminjajo veljavna pravila o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo), v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008.

| (29) | Komisija meni, da člen 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3 ni v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 – |
| --- | --- |

(29)

Komisija meni, da člen 1 osnutka odloka Giovannini iz uvodne izjave 3 ni v skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 1008/2008 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrepi iz člena 1 osnutka odloka Giovannini o spremenjenih pravilih o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo), ki je bil predložen Komisiji 22. februarja 2022, iz uvodne izjave 2, se odobrijo.

Ukrepi iz člena 1 navedenega osnutka odloka iz uvodne izjave 3 se ne odobrijo.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 18. avgusta 2022

Za Komisijo

Adina VĂLEAN

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

1

(2)  Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91 (UL L 46, 17.2.2004, str. 1).

2

(3)  Uradno obvestilo Italije na podlagi člena 19(2) Uredbe št. 1008/2008, ki se nanaša na pravila o porazdelitvi prometa med letališčema Milano Malpensa in Milano Linate (UL C 134, 25.3.2022, str. 28).

3

(4)  Odločba Komisije 2001/163/ES z dne 21. decembra 2000 o postopku v zvezi z uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 (zadeva TREN/AMA/12/00 – italijanska pravila o porazdelitvi prometa za letališčni sistem Milana) (UL L 58, 28.2.2001, str. 29).

4

(5)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2019 z dne 16. novembra 2016 o odobritvi spremenjenih pravil o porazdelitvi prometa za letališča Milano Malpensa, Milano Linate in Orio al Serio (Bergamo) v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 312, 18.11.2016, str. 73).

5

---