# Den Europæiske Unions L 188/2022

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 188 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 65. årgang15. juli 2022 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 188

Dansk udgave

Retsforskrifter

65. årgang15. juli 2022

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/1214 af 9. marts 2022 om ændring af delegeret forordning (EU) 2021/2139 for så vidt angår økonomiske aktiviteter i visse energisektorer og delegeret forordning (EU) 2021/2178 for så vidt angår offentliggørelse af specifikke oplysninger vedrørende disse økonomiske aktiviteter (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2022/1215 af 7. juli 2022 om forbud mod fiskeri efter bestanden af hellefisk i norske farvande 1 og 2 fra fartøjer, der fører en EU-medlemsstats flag | 46 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1216 af 8. juli 2022 om fravigelse for 2022 af gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, (EU) nr. 180/2014, (EU) nr. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr. 615/2014 og (EU) 2015/1368 for så vidt angår visse bestemmelser om administrativ kontrol og kontrol på stedet, der finder anvendelse i henhold til den fælles landbrugspolitik og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/725 | 49 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1217 af 14. juli 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013 vedrørende nedsættelse af de fiskekvoter, der er tildelt Spanien for 2021, 2022 og 2023 | 62 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1218 af 14. juli 2022 om ændring af visse bilag til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 for så vidt angår godkendelse af status som sygdomsfri for visse medlemsstater eller zoner med hensyn til visse listeopførte sygdomme og godkendelse af programmer for udryddelse af visse listeopførte sygdomme (
  1
  ) | 65 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1219 af 14. juli 2022 om ændring af bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 for så vidt angår standardcertifikater til brug ved indførsel til og transit gennem Unionen af sendinger af visse sammensatte produkter (
  1
  ) | 75 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1220 af 14. juli 2022 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår det format, hvori filialer af tredjelandsselskaber og kompetente myndigheder skal indberette de oplysninger, der er omhandlet i artikel 41, stk. 3 og 4, i nævnte direktiv (
  1
  ) | 98 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1221 af 14. juli 2022 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumshjul med oprindelse i Marokko | 114 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2022/1222 af 12. juli 2022 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i den særlige Lissabonunions forsamling | 142 |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2022/1223 af 12. juli 2022 om tildeling af midler, der er frigjort fra projekter under 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond, til finansiering af foranstaltninger til håndtering af fødevaresikkerhedskrisen og det økonomiske chok i landene i Afrika, Caribien og Stillehavet (ACS) i forlængelse af Ruslands angrebskrig mod Ukraine | 147 |
| | * | Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2022/1224 af 13. juli 2022 om udnævnelse af den øverstbefalende for EU-styrken i Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (Atalanta) og om ophævelse af afgørelse (FUSP) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022) | 150 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/1214 af 9. marts 2022 om ændring af delegeret forordning (EU) 2021/2139 for så vidt angår økonomiske aktiviteter i visse energisektorer og delegeret forordning (EU) 2021/2178 for så vidt angår offentliggørelse af specifikke oplysninger vedrørende disse økonomiske aktiviteter (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens forordning (EU) 2022/1215 af 7. juli 2022 om forbud mod fiskeri efter bestanden af hellefisk i norske farvande 1 og 2 fra fartøjer, der fører en EU-medlemsstats flag

46

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1216 af 8. juli 2022 om fravigelse for 2022 af gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, (EU) nr. 180/2014, (EU) nr. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr. 615/2014 og (EU) 2015/1368 for så vidt angår visse bestemmelser om administrativ kontrol og kontrol på stedet, der finder anvendelse i henhold til den fælles landbrugspolitik og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/725

49

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1217 af 14. juli 2022 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013 vedrørende nedsættelse af de fiskekvoter, der er tildelt Spanien for 2021, 2022 og 2023

62

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1218 af 14. juli 2022 om ændring af visse bilag til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 for så vidt angår godkendelse af status som sygdomsfri for visse medlemsstater eller zoner med hensyn til visse listeopførte sygdomme og godkendelse af programmer for udryddelse af visse listeopførte sygdomme (
  1
  )

1

65

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1219 af 14. juli 2022 om ændring af bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 for så vidt angår standardcertifikater til brug ved indførsel til og transit gennem Unionen af sendinger af visse sammensatte produkter (
  1
  )

1

75

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1220 af 14. juli 2022 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår det format, hvori filialer af tredjelandsselskaber og kompetente myndigheder skal indberette de oplysninger, der er omhandlet i artikel 41, stk. 3 og 4, i nævnte direktiv (
  1
  )

1

98

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1221 af 14. juli 2022 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumshjul med oprindelse i Marokko

114

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2022/1222 af 12. juli 2022 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i den særlige Lissabonunions forsamling

142

*

Rådets afgørelse (EU) 2022/1223 af 12. juli 2022 om tildeling af midler, der er frigjort fra projekter under 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond, til finansiering af foranstaltninger til håndtering af fødevaresikkerhedskrisen og det økonomiske chok i landene i Afrika, Caribien og Stillehavet (ACS) i forlængelse af Ruslands angrebskrig mod Ukraine

147

*

Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2022/1224 af 13. juli 2022 om udnævnelse af den øverstbefalende for EU-styrken i Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (Atalanta) og om ophævelse af afgørelse (FUSP) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022)

150

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/913 af 30. maj 2022om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2019/1793 om midlertidig forøgelse af den offentlige kontrol og beredskabsforanstaltninger, der regulerer indførsel til Unionen af visse varer fra visse tredjelande, til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 og (EF) nr. 178/2002 ( EUT L 158 af 13.6.2022 ) | 152 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/913 af 30. maj 2022om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2019/1793 om midlertidig forøgelse af den offentlige kontrol og beredskabsforanstaltninger, der regulerer indførsel til Unionen af visse varer fra visse tredjelande, til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 og (EF) nr. 178/2002 ( EUT L 158 af 13.6.2022 )

( EUT L 158 af 13.6.2022 )

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2022/1214

af 9. marts 2022

om ændring af delegeret forordning (EU) 2021/2139 for så vidt angår økonomiske aktiviteter i visse energisektorer og delegeret forordning (EU) 2021/2178 for så vidt angår offentliggørelse af specifikke oplysninger vedrørende disse økonomiske aktiviteter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (1), særlig artikel 8, stk. 4, artikel 10, stk. 3, og artikel 11, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De tekniske screeningskriterier, der er fastsat i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2139 (2), dækker flere økonomiske sektorer og aktiviteter, som har potentiale til at bidrage til Unionens mål om modvirkning af klimaændringer og tilpasning til klimaændringer. Disse økonomiske sektorer og aktiviteter blev valgt på grund af den andel, de udgør af de samlede drivhusgasemissioner og deres dokumenterede potentiale med henblik på at undgå produktion af drivhusgasemissioner, nedbringe sådanne emissioner eller optage sådanne emissioner. Derudover har disse økonomiske sektorer og aktiviteter et dokumenteret potentiale til at muliggøre en sådan undgåelse, nedbringelse og optag for andre økonomiske sektorer og aktiviteter eller til at sikre langsigtet lagring af sådanne emissioner for andre sektorer og aktiviteter. |
| --- | --- |

(1)

De tekniske screeningskriterier, der er fastsat i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2139 (2), dækker flere økonomiske sektorer og aktiviteter, som har potentiale til at bidrage til Unionens mål om modvirkning af klimaændringer og tilpasning til klimaændringer. Disse økonomiske sektorer og aktiviteter blev valgt på grund af den andel, de udgør af de samlede drivhusgasemissioner og deres dokumenterede potentiale med henblik på at undgå produktion af drivhusgasemissioner, nedbringe sådanne emissioner eller optage sådanne emissioner. Derudover har disse økonomiske sektorer og aktiviteter et dokumenteret potentiale til at muliggøre en sådan undgåelse, nedbringelse og optag for andre økonomiske sektorer og aktiviteter eller til at sikre langsigtet lagring af sådanne emissioner for andre sektorer og aktiviteter.

| (2) | Det samlede energiforbrug tegner sig for omkring 75 % af de direkte drivhusgasemissioner i Unionen. Energisektoren spiller således en afgørende rolle for den fortsatte nedbringelse af drivhusgasemissionerne. De tekniske screeningskriterier, der er fastsat i delegeret forordning (EU) 2021/2139, dækker derfor en bred vifte af økonomiske sektorer og aktiviteter, der knytter sig til energiforsyningskæden, og spænder fra elektricitet eller varmeproduktion fra forskellige kilder over transmissions- og distributionsnet til lagring, samt varmepumper og fremstilling af biogas og biobrændstoffer. Derimod indeholder delegeret forordning (EU) 2021/2139 ikke tekniske screeningskriterier for økonomiske aktiviteter i sektoren for fossilgas og energisektoren, og det til trods for deres potentiale til at bidrage til dekarboniseringen af Unionens økonomi. |
| --- | --- |

(2)

Det samlede energiforbrug tegner sig for omkring 75 % af de direkte drivhusgasemissioner i Unionen. Energisektoren spiller således en afgørende rolle for den fortsatte nedbringelse af drivhusgasemissionerne. De tekniske screeningskriterier, der er fastsat i delegeret forordning (EU) 2021/2139, dækker derfor en bred vifte af økonomiske sektorer og aktiviteter, der knytter sig til energiforsyningskæden, og spænder fra elektricitet eller varmeproduktion fra forskellige kilder over transmissions- og distributionsnet til lagring, samt varmepumper og fremstilling af biogas og biobrændstoffer. Derimod indeholder delegeret forordning (EU) 2021/2139 ikke tekniske screeningskriterier for økonomiske aktiviteter i sektoren for fossilgas og energisektoren, og det til trods for deres potentiale til at bidrage til dekarboniseringen af Unionens økonomi.

| (3) | Som fastsat i Kommissionens meddelelse af 21. april 2021 (»EU-klassificeringssystemet, virksomhedernes bæredygtighedsrapportering, bæredygtighedspræferencer og tillidsforpligtelser: kanalisering af finansiering i retning af den europæiske grønne pagt«) og i Kommissionens meddelelse af 6. juli 2021 (»Strategi for finansiering af omstillingen til en bæredygtig økonomi«) blev fastlæggelsen af tekniske screeningskriterier for energiproduktion fra fossilgas udskudt på grund af behovet for yderligere teknisk vurdering, navnlig af den overgangsrolle, som fossilgas spiller i dekarboniseringen af økonomien (3). Fastlæggelsen af tekniske screeningskriterier for aktiviteter i tilknytning til produktion af atomenergi blev også udskudt, mens der afventes en tilbundsgående ekspertvurdering, som blev iværksat i 2020, af, hvorvidt den nukleare livscyklus, og navnlig atomaffalds livscyklus, kan betragtes som forenelig med kravet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 om, at en aktivitet ikke må gøre væsentlig skade på andre miljømål. I lyset af disse vurderinger er det nødvendigt at anerkende, at fossilgas og aktiviteter i tilknytning til produktion af atomenergi kan bidrage til dekarboniseringen af Unionens økonomi. |
| --- | --- |

(3)

Som fastsat i Kommissionens meddelelse af 21. april 2021 (»EU-klassificeringssystemet, virksomhedernes bæredygtighedsrapportering, bæredygtighedspræferencer og tillidsforpligtelser: kanalisering af finansiering i retning af den europæiske grønne pagt«) og i Kommissionens meddelelse af 6. juli 2021 (»Strategi for finansiering af omstillingen til en bæredygtig økonomi«) blev fastlæggelsen af tekniske screeningskriterier for energiproduktion fra fossilgas udskudt på grund af behovet for yderligere teknisk vurdering, navnlig af den overgangsrolle, som fossilgas spiller i dekarboniseringen af økonomien (3). Fastlæggelsen af tekniske screeningskriterier for aktiviteter i tilknytning til produktion af atomenergi blev også udskudt, mens der afventes en tilbundsgående ekspertvurdering, som blev iværksat i 2020, af, hvorvidt den nukleare livscyklus, og navnlig atomaffalds livscyklus, kan betragtes som forenelig med kravet i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 om, at en aktivitet ikke må gøre væsentlig skade på andre miljømål. I lyset af disse vurderinger er det nødvendigt at anerkende, at fossilgas og aktiviteter i tilknytning til produktion af atomenergi kan bidrage til dekarboniseringen af Unionens økonomi.

| (4) | I overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, som omfatter økonomiske omstillingsaktiviteter, er det nødvendigt at fastsætte tekniske screeningskriterier for elproduktion, højeffektiv kraftvarmeproduktion af elektricitet og varme/køling og produktion af varme/køling fra fossilgas i effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer, hvor drivhusgasemissionerne fra fossilgas ligger under en passende tærskel. Derudover er det nødvendigt at fastsætte tekniske screeningskriterier for anvendelsen af fossilgas i elproduktion, højeffektiv kraftvarmeproduktion af elektricitet og varme/køling og produktion af varme/køling i effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer, hvor en sådan elproduktion, højeffektiv kraftvarmeproduktion af elektricitet og varme/køling og produktion af varme/køling i effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer endnu ikke overholder denne relevante tærskel, da omstillingen, foruden anvendelsen af klimaneutral energi og flere investeringer i allerede kulstoffattige økonomiske aktiviteter og sektorer, kræver væsentlige nedbringelser af drivhusgasemissioner i tilknytning til andre økonomiske aktiviteter og sektorer, for hvilke der ikke findes teknologisk og økonomisk gennemførlige lavemissionsalternativer. Alle disse økonomiske aktiviteter bør kvalificeres som omstillingsaktiviteter i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, idet teknologisk og økonomisk gennemførlige lavemissionsalternativer muligvis endnu ikke er kommercielt tilgængelige i tilstrækkeligt omfang til at dække energiefterspørgslen på en kontinuerlig og pålidelig måde. Navnlig for elproduktion er det hensigtsmæssigt at indføre en alternativ tilgang for direkte at begrænse drivhusgasemissionerne. Efter denne alternative tilgang, som skal levere lignende resultater over en periode på 20 år, kan anlæggene nå sådanne resultater ved at begrænse antallet af driftstimer eller ved at fremskynde omstillingen til vedvarende eller kulstoffattige gasser til en tidligere dato. De tekniske screeningskriterier bør gøre det lettere at sikre en fremskyndet udfasning af mere emissionsintensive energikilder, herunder faste fossile brændstoffer. Derudover bør de tekniske screeningskriterier for anvendelsen af fossilgas, for at de opfylder kravene i artikel 10, stk. 2, første afsnit, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2020/852, også sikre, at der foreligger solid dokumentation, som viser, at den samme energikapacitet ikke kan produceres med vedvarende energikilder, og at der indføres effektive planer for hvert anlæg i overensstemmelse med de bedste præstationer i sektoren for at skifte fuldt ud til vedvarende energikilder eller kulstoffattige gasser inden en bestemt dato. Endelig bør de tekniske screeningskriterier fastsætte en tidsbegrænset anerkendelse af disse aktiviteters bidrag til dekarboniseringen. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, som omfatter økonomiske omstillingsaktiviteter, er det nødvendigt at fastsætte tekniske screeningskriterier for elproduktion, højeffektiv kraftvarmeproduktion af elektricitet og varme/køling og produktion af varme/køling fra fossilgas i effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer, hvor drivhusgasemissionerne fra fossilgas ligger under en passende tærskel. Derudover er det nødvendigt at fastsætte tekniske screeningskriterier for anvendelsen af fossilgas i elproduktion, højeffektiv kraftvarmeproduktion af elektricitet og varme/køling og produktion af varme/køling i effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer, hvor en sådan elproduktion, højeffektiv kraftvarmeproduktion af elektricitet og varme/køling og produktion af varme/køling i effektive fjernvarme- og fjernkølingssystemer endnu ikke overholder denne relevante tærskel, da omstillingen, foruden anvendelsen af klimaneutral energi og flere investeringer i allerede kulstoffattige økonomiske aktiviteter og sektorer, kræver væsentlige nedbringelser af drivhusgasemissioner i tilknytning til andre økonomiske aktiviteter og sektorer, for hvilke der ikke findes teknologisk og økonomisk gennemførlige lavemissionsalternativer. Alle disse økonomiske aktiviteter bør kvalificeres som omstillingsaktiviteter i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, idet teknologisk og økonomisk gennemførlige lavemissionsalternativer muligvis endnu ikke er kommercielt tilgængelige i tilstrækkeligt omfang til at dække energiefterspørgslen på en kontinuerlig og pålidelig måde. Navnlig for elproduktion er det hensigtsmæssigt at indføre en alternativ tilgang for direkte at begrænse drivhusgasemissionerne. Efter denne alternative tilgang, som skal levere lignende resultater over en periode på 20 år, kan anlæggene nå sådanne resultater ved at begrænse antallet af driftstimer eller ved at fremskynde omstillingen til vedvarende eller kulstoffattige gasser til en tidligere dato. De tekniske screeningskriterier bør gøre det lettere at sikre en fremskyndet udfasning af mere emissionsintensive energikilder, herunder faste fossile brændstoffer. Derudover bør de tekniske screeningskriterier for anvendelsen af fossilgas, for at de opfylder kravene i artikel 10, stk. 2, første afsnit, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2020/852, også sikre, at der foreligger solid dokumentation, som viser, at den samme energikapacitet ikke kan produceres med vedvarende energikilder, og at der indføres effektive planer for hvert anlæg i overensstemmelse med de bedste præstationer i sektoren for at skifte fuldt ud til vedvarende energikilder eller kulstoffattige gasser inden en bestemt dato. Endelig bør de tekniske screeningskriterier fastsætte en tidsbegrænset anerkendelse af disse aktiviteters bidrag til dekarboniseringen.

| (5) | Vedvarende energikilder vil spille en afgørende rolle i opfyldelsen af Unionens klima- og miljømål. På denne baggrund skal investeringerne i vedvarende energikilder øges for at opfylde behovene på Unionens energimarked for mere vedvarende og ren energi. |
| --- | --- |

(5)

Vedvarende energikilder vil spille en afgørende rolle i opfyldelsen af Unionens klima- og miljømål. På denne baggrund skal investeringerne i vedvarende energikilder øges for at opfylde behovene på Unionens energimarked for mere vedvarende og ren energi.

| (6) | Atomenergirelaterede aktiviteter er lavemissionsaktiviteter; de består ikke i energi fra vedvarende energikilder som defineret artikel 2, andet afsnit, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (4) og som omhandlet i artikel 10, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2020/852 og falder ikke ind under de andre kategorier af økonomiske aktiviteter, som er nævnt i denne bestemmelses litra b)-i). Sådanne atomenergirelaterede aktiviteter bør kvalificeres i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, hvis der ikke findes teknologisk og økonomisk gennemførlige lavemissionsalternativer i tilstrækkeligt omfang til at dække energiefterspørgslen på en kontinuerlig og pålidelig måde. I den endelige rapport fra den tekniske ekspertgruppe om bæredygtig finansiering fra marts 2020 (5) fremføres det desuden, at »produktion af atomenergi udleder tæt på ingen drivhusgasemissioner i energiproduktionsfasen, og at dokumentationen for atomenergiens potentielle bidrag til målene om modvirkning af klimaændringer var omfattende og klar«. Derudover indgår atomenergi i en række medlemsstaters planer sammen med vedvarende energi blandt de energikilder, som skal anvendes til at opfylde klimamålene, herunder 2050-målet om dekarbonisering i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (6). Endelig fremmer atomenergi ved at sikre en stabil grundlastforsyning af energi ibrugtagning af fluktuerende vedvarende energikilder og hæmmer ikke udviklingen heraf som påkrævet i artikel 10, stk. 2, første afsnit, litra b), i forordning (EU) 2020/852. Atomenergirelaterede aktiviteter bør derfor anses for at være i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852. |
| --- | --- |

(6)

Atomenergirelaterede aktiviteter er lavemissionsaktiviteter; de består ikke i energi fra vedvarende energikilder som defineret artikel 2, andet afsnit, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (4) og som omhandlet i artikel 10, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2020/852 og falder ikke ind under de andre kategorier af økonomiske aktiviteter, som er nævnt i denne bestemmelses litra b)-i). Sådanne atomenergirelaterede aktiviteter bør kvalificeres i henhold til artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, hvis der ikke findes teknologisk og økonomisk gennemførlige lavemissionsalternativer i tilstrækkeligt omfang til at dække energiefterspørgslen på en kontinuerlig og pålidelig måde. I den endelige rapport fra den tekniske ekspertgruppe om bæredygtig finansiering fra marts 2020 (5) fremføres det desuden, at »produktion af atomenergi udleder tæt på ingen drivhusgasemissioner i energiproduktionsfasen, og at dokumentationen for atomenergiens potentielle bidrag til målene om modvirkning af klimaændringer var omfattende og klar«. Derudover indgår atomenergi i en række medlemsstaters planer sammen med vedvarende energi blandt de energikilder, som skal anvendes til at opfylde klimamålene, herunder 2050-målet om dekarbonisering i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (6). Endelig fremmer atomenergi ved at sikre en stabil grundlastforsyning af energi ibrugtagning af fluktuerende vedvarende energikilder og hæmmer ikke udviklingen heraf som påkrævet i artikel 10, stk. 2, første afsnit, litra b), i forordning (EU) 2020/852. Atomenergirelaterede aktiviteter bør derfor anses for at være i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852.

| (7) | Videnskabelige undersøgelser foretaget af eksperter (7) konkluderede, at de tekniske screeningskriterier for atomenergirelaterede aktiviteter bør sikre, at der ikke gøres nogen væsentlig skade på andre miljømål på grund af potentielle risici, som opstår i forbindelse med langsigtet oplagring og endelig bortskaffelse af atomaffald. Disse tekniske screeningskriterier bør derfor afspejle de højeste standarder for atomsikkerhed, strålingsbeskyttelse og håndtering af radioaktivt affald, som bygger på kravene i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Euratomtraktaten«) og i den lovgivning, der er vedtaget i henhold til nævnte traktat, og navnlig i Rådets direktiv 2009/71/Euratom (8). Nævnte direktiv indeholder et højt mål for nuklear sikkerhed, som omfatter alle faser af hvert atomanlægs livscyklus, herunder placering, udformning, opførelse, ibrugtagning, drift og nedlukning af sådanne anlæg. Navnlig bør der i henhold til nævnte direktiv ske betydelige sikkerhedsforbedringer i udformningen af nye reaktorer, herunder de såkaldte Generation III+-reaktorer, for hvilke den nyeste viden og teknologi bør anvendes, idet der tages hensyn til de seneste internationale sikkerhedskrav. Disse krav sikrer en effektiv gennemførelse af målet for nuklear sikkerhed, herunder anvendelsen af princippet om dybdeforsvar og af en effektiv sikkerhedskultur. Disse krav sikrer, at virkningerne af ekstreme menneskeskabte og naturlige farer, heriblandt jordskælv og oversvømmelser, minimeres, og at ulykker, unormal drift og driftsvigt i eller tab af kontrolsystemer forebygges, bl.a. ved hjælp af beskyttelsesstrukturer eller reservekøle- eller elforsyningssystemer. |
| --- | --- |

(7)

Videnskabelige undersøgelser foretaget af eksperter (7) konkluderede, at de tekniske screeningskriterier for atomenergirelaterede aktiviteter bør sikre, at der ikke gøres nogen væsentlig skade på andre miljømål på grund af potentielle risici, som opstår i forbindelse med langsigtet oplagring og endelig bortskaffelse af atomaffald. Disse tekniske screeningskriterier bør derfor afspejle de højeste standarder for atomsikkerhed, strålingsbeskyttelse og håndtering af radioaktivt affald, som bygger på kravene i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Euratomtraktaten«) og i den lovgivning, der er vedtaget i henhold til nævnte traktat, og navnlig i Rådets direktiv 2009/71/Euratom (8). Nævnte direktiv indeholder et højt mål for nuklear sikkerhed, som omfatter alle faser af hvert atomanlægs livscyklus, herunder placering, udformning, opførelse, ibrugtagning, drift og nedlukning af sådanne anlæg. Navnlig bør der i henhold til nævnte direktiv ske betydelige sikkerhedsforbedringer i udformningen af nye reaktorer, herunder de såkaldte Generation III+-reaktorer, for hvilke den nyeste viden og teknologi bør anvendes, idet der tages hensyn til de seneste internationale sikkerhedskrav. Disse krav sikrer en effektiv gennemførelse af målet for nuklear sikkerhed, herunder anvendelsen af princippet om dybdeforsvar og af en effektiv sikkerhedskultur. Disse krav sikrer, at virkningerne af ekstreme menneskeskabte og naturlige farer, heriblandt jordskælv og oversvømmelser, minimeres, og at ulykker, unormal drift og driftsvigt i eller tab af kontrolsystemer forebygges, bl.a. ved hjælp af beskyttelsesstrukturer eller reservekøle- eller elforsyningssystemer.

| (8) | Brændsel til atomkraftværker, som er modstandsdygtigt over for og giver yderligere beskyttelse mod ulykker, der skyldes strukturelle skader på brændsels- eller reaktorkomponenter, er blevet tilgængelige på markedet. For at tage hensyn til den seneste teknologiske udvikling bør anvendelsen af denne type brændsel fastsættes som et krav i de tekniske screeningskriterier, idet der tages højde for bestemmelserne om licens herfor i Unionen. |
| --- | --- |

(8)

Brændsel til atomkraftværker, som er modstandsdygtigt over for og giver yderligere beskyttelse mod ulykker, der skyldes strukturelle skader på brændsels- eller reaktorkomponenter, er blevet tilgængelige på markedet. For at tage hensyn til den seneste teknologiske udvikling bør anvendelsen af denne type brændsel fastsættes som et krav i de tekniske screeningskriterier, idet der tages højde for bestemmelserne om licens herfor i Unionen.

| (9) | På globalt plan ydes der en forsknings- og udviklingsindsat for at udvikle nye atomreaktorteknologier, som bl.a. gør brug af lukkede brændselskredsløb eller formeringsreaktorer, og som minimerer produktionen af højradioaktivt affald (»Generation IV-reaktorer«). Selv om nævnte Generation IV-reaktorer endnu ikke er kommercielt rentable, bør der fastsættes tekniske screeningskriterier for sådanne reaktorer i lyset af deres potentielle bidrag til målet om dekarbonisering og minimering af radioaktivt affald. |
| --- | --- |

(9)

På globalt plan ydes der en forsknings- og udviklingsindsat for at udvikle nye atomreaktorteknologier, som bl.a. gør brug af lukkede brændselskredsløb eller formeringsreaktorer, og som minimerer produktionen af højradioaktivt affald (»Generation IV-reaktorer«). Selv om nævnte Generation IV-reaktorer endnu ikke er kommercielt rentable, bør der fastsættes tekniske screeningskriterier for sådanne reaktorer i lyset af deres potentielle bidrag til målet om dekarbonisering og minimering af radioaktivt affald.

| (10) | Atomenergi indgår i de fremtidige energikilder i en række medlemsstater som led i deres dekarboniseringsindsats. De scenarier, som Kommissionen har vurderet, fører til et dekarboniseret energisystem, som i meget stor udstrækning er baseret på vedvarende energikilder og atomenergi med en stabil installeret kapacitet i forhold til de nuværende niveauer. Da de atomanlæg, som på nuværende tidspunkt benyttes, bliver ældre, har de brug for sikkerhedsopgraderinger for at forlænge driftslevetiden; der er også brug for nyopførte anlæg, som kan erstatte forældede anlæg. Dette er en løbende proces, som bør sikre, at den nødvendige kapacitet til dekarbonisering af energisystemet inden udgangen af 2050 og om nødvendigt efter denne dato er til rådighed. Derfor vil det være nødvendigt med betydelige investeringer i atomenergi i hele perioden frem til 2050 og derefter. Det er nødvendigt at sikre, at atomkraftværker gør brug af de mest avancerede løsninger som følge af de teknologiske fremskridt. De tekniske screeningskriterier for sådanne nye atomkraftværker bør derfor indeholde bestemmelser om regelmæssige gennemgange af hvert investeringsprojekt og om tekniske parametre, som svarer til den bedst tilgængelige teknologi i betragtning af resultaterne af den vedvarende forsknings- og udviklingsindsats og de løbende forbedringer af teknologier. Der bør fastlægges specifikke datoer for at sikre indfasning af nye teknologier, som er forenelige med bæredygtig dekarbonisering, så snart de bliver tilgængelige. |
| --- | --- |

(10)

Atomenergi indgår i de fremtidige energikilder i en række medlemsstater som led i deres dekarboniseringsindsats. De scenarier, som Kommissionen har vurderet, fører til et dekarboniseret energisystem, som i meget stor udstrækning er baseret på vedvarende energikilder og atomenergi med en stabil installeret kapacitet i forhold til de nuværende niveauer. Da de atomanlæg, som på nuværende tidspunkt benyttes, bliver ældre, har de brug for sikkerhedsopgraderinger for at forlænge driftslevetiden; der er også brug for nyopførte anlæg, som kan erstatte forældede anlæg. Dette er en løbende proces, som bør sikre, at den nødvendige kapacitet til dekarbonisering af energisystemet inden udgangen af 2050 og om nødvendigt efter denne dato er til rådighed. Derfor vil det være nødvendigt med betydelige investeringer i atomenergi i hele perioden frem til 2050 og derefter. Det er nødvendigt at sikre, at atomkraftværker gør brug af de mest avancerede løsninger som følge af de teknologiske fremskridt. De tekniske screeningskriterier for sådanne nye atomkraftværker bør derfor indeholde bestemmelser om regelmæssige gennemgange af hvert investeringsprojekt og om tekniske parametre, som svarer til den bedst tilgængelige teknologi i betragtning af resultaterne af den vedvarende forsknings- og udviklingsindsats og de løbende forbedringer af teknologier. Der bør fastlægges specifikke datoer for at sikre indfasning af nye teknologier, som er forenelige med bæredygtig dekarbonisering, så snart de bliver tilgængelige.

| (11) | I bilag II til Euratomtraktaten og Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999 (9) er der fastsat tærskler og andre krav vedrørende rapportering til Kommissionen om investeringer i atomenergi. For med henblik på at opfylde målene i klassificeringssystemet at sikre det størst mulige hensyn til principperne og kravene i Euratomlovgivningen, herunder målet om nuklear sikkerhed, bør Kommissionen afgive udtalelse om sådanne investeringer, uanset hvorvidt der i henhold til bilag II til Euratomtraktaten og til forordning (Euratom) nr. 2587/1999 stilles krav om rapportering. Af samme grund bør der på tilfredsstillende vis tages højde for alle spørgsmål vedrørende anvendelsen artikel 10, stk. 2, og artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 og de tekniske screeningskriterier, som Kommissionen har udpeget i sin udtalelse. |
| --- | --- |

(11)

I bilag II til Euratomtraktaten og Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999 (9) er der fastsat tærskler og andre krav vedrørende rapportering til Kommissionen om investeringer i atomenergi. For med henblik på at opfylde målene i klassificeringssystemet at sikre det størst mulige hensyn til principperne og kravene i Euratomlovgivningen, herunder målet om nuklear sikkerhed, bør Kommissionen afgive udtalelse om sådanne investeringer, uanset hvorvidt der i henhold til bilag II til Euratomtraktaten og til forordning (Euratom) nr. 2587/1999 stilles krav om rapportering. Af samme grund bør der på tilfredsstillende vis tages højde for alle spørgsmål vedrørende anvendelsen artikel 10, stk. 2, og artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 og de tekniske screeningskriterier, som Kommissionen har udpeget i sin udtalelse.

| (12) | I betragtning af den lange gennemførelsestid for investeringer i ny atomproduktionskapacitet kan forlængelse af driftstiden for udvalgte eksisterende atomanlæg støtte dekarboniseringen af energisystemet på kort til mellemlang sigt. De tekniske screeningskriterier for sådanne forlængelser bør imidlertid kræve ændringer og sikkerhedsopgraderinger for at sikre, at disse atomanlæg overholder de højest mulige sikkerhedsstandarder og alle de sikkerhedsmæssige mål, der er fastsat i lovgivning, som er vedtaget i henhold Euratomtraktaten. |
| --- | --- |

(12)

I betragtning af den lange gennemførelsestid for investeringer i ny atomproduktionskapacitet kan forlængelse af driftstiden for udvalgte eksisterende atomanlæg støtte dekarboniseringen af energisystemet på kort til mellemlang sigt. De tekniske screeningskriterier for sådanne forlængelser bør imidlertid kræve ændringer og sikkerhedsopgraderinger for at sikre, at disse atomanlæg overholder de højest mulige sikkerhedsstandarder og alle de sikkerhedsmæssige mål, der er fastsat i lovgivning, som er vedtaget i henhold Euratomtraktaten.

| (13) | På baggrund af den forventede teknologiske og videnskabelige udvikling bør investeringer i opførelse og sikker drift af nye atomanlæg, som gør brug af de bedste tilgængelige teknologier og er godkendt inden en passende dato af medlemsstaternes kompetente myndigheder i overensstemmelse med gældende national ret, være underlagt tekniske screeningskriterier og tidsfrister, som tilskynder til udvikling og fremtidig brug af Generation IV-reaktorer med lukket brændselskredsløb eller formeringsreaktorer, når de bliver kommercielt tilgængelige. Disse frister bør revideres på passende vis i lyset af fremskridt med udviklingen af sådanne teknologier. |
| --- | --- |

(13)

På baggrund af den forventede teknologiske og videnskabelige udvikling bør investeringer i opførelse og sikker drift af nye atomanlæg, som gør brug af de bedste tilgængelige teknologier og er godkendt inden en passende dato af medlemsstaternes kompetente myndigheder i overensstemmelse med gældende national ret, være underlagt tekniske screeningskriterier og tidsfrister, som tilskynder til udvikling og fremtidig brug af Generation IV-reaktorer med lukket brændselskredsløb eller formeringsreaktorer, når de bliver kommercielt tilgængelige. Disse frister bør revideres på passende vis i lyset af fremskridt med udviklingen af sådanne teknologier.

| (14) | De tekniske screeningskriterier, som vedrører modvirkning af klimaændringer eller tilpasning til klimaændringer, bør sikre, at økonomiske aktiviteter ikke gør væsentlig skade på nogen af de andre miljømål. Specifikt for atomenergirelaterede aktiviteter er det nødvendigt at sikre, at den langsigtede bortskaffelse af affald ikke gør væsentlig og langsigtet skade på miljøet som omhandlet i artikel 17, stk. 1, litra d), nr. iii), i forordning (EU) 2020/852. Det er derfor hensigtsmæssigt i de tekniske screeningskriterier at fastsætte specifikke krav vedrørende en fond for håndtering af radioaktivt affald og en fond for nedlukning af atomanlæg, som kan kombineres, i overensstemmelse med princippet om, at affaldsproducenter bør afholde omkostningerne ved håndtering heraf og at kræve, at der findes driftsklare anlæg for endelig bortskaffelse for al radioaktivt affald, som skal forhindre al eksport af radioaktivt affald med henblik på deponering i tredjelande. I flere medlemsstater bortskaffes lav- og mellemradioaktivt affald allerede i overfladenære slutdeponeringsanlæg, og i løbet flere årtier med drift af disse overfladenære slutdeponeringsanlæg er der opbygget betydelig erfaring og knowhow inden for affaldshåndtering. For højradioaktivt affald og brugt brændsel udgør dyb geologisk deponering den mest avancerede løsning, som vinder bred accept i ekspertsamfundet i hele verden som den sikreste og mest bæredygtige løsning på den afsluttende håndtering af højradioaktivt affald og brugt brændsel, der betragtes som affald. Medlemsstaterne bør, samtidig med at de bevarer ansvaret for deres politikker for håndtering af deres brugte brændsel og lav-, mellem- eller højradioaktivt affald, indarbejde planlægning og gennemførelse af bortskaffelsesmuligheder i deres nationale politikker, navnlig i henhold til de nationale programmer for håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald, som dækker alle typer af brugt brændsel og radioaktivt affald og alle faser i håndteringen af brugt brændsel og radioaktivt affald, fra produktion til bortskaffelse. Indholdet af de nationale programmer er nærmere beskrevet i Rådets direktiv 2011/70/Euratom (10) og omfatter nøgleresultatindikatorer med henblik på en gennemsigtig overvågning af fremskridt. Medlemsstaterne skal regelmæssigt aflægge rapport til Kommissionen om fremskridt med gennemførelsen af de nationale programmer. Af rapporteringen fra medlemsstaterne fra 2021 fremgår det, at der sker betydelige fremskridt med hensyn til realiseringen af de første dybtliggende geologiske deponeringsanlæg på Unionens område. Realistiske løsninger bliver tilgængelige for medlemsstaterne, så de kan udvikle og drive sådanne anlæg inden udgangen af 2050. Derfor sikrer indarbejdelsen af et dertil svarende krav i de tekniske screeningskriterier, at der ikke gøres væsentlig skade på miljøet. |
| --- | --- |

(14)

De tekniske screeningskriterier, som vedrører modvirkning af klimaændringer eller tilpasning til klimaændringer, bør sikre, at økonomiske aktiviteter ikke gør væsentlig skade på nogen af de andre miljømål. Specifikt for atomenergirelaterede aktiviteter er det nødvendigt at sikre, at den langsigtede bortskaffelse af affald ikke gør væsentlig og langsigtet skade på miljøet som omhandlet i artikel 17, stk. 1, litra d), nr. iii), i forordning (EU) 2020/852. Det er derfor hensigtsmæssigt i de tekniske screeningskriterier at fastsætte specifikke krav vedrørende en fond for håndtering af radioaktivt affald og en fond for nedlukning af atomanlæg, som kan kombineres, i overensstemmelse med princippet om, at affaldsproducenter bør afholde omkostningerne ved håndtering heraf og at kræve, at der findes driftsklare anlæg for endelig bortskaffelse for al radioaktivt affald, som skal forhindre al eksport af radioaktivt affald med henblik på deponering i tredjelande. I flere medlemsstater bortskaffes lav- og mellemradioaktivt affald allerede i overfladenære slutdeponeringsanlæg, og i løbet flere årtier med drift af disse overfladenære slutdeponeringsanlæg er der opbygget betydelig erfaring og knowhow inden for affaldshåndtering. For højradioaktivt affald og brugt brændsel udgør dyb geologisk deponering den mest avancerede løsning, som vinder bred accept i ekspertsamfundet i hele verden som den sikreste og mest bæredygtige løsning på den afsluttende håndtering af højradioaktivt affald og brugt brændsel, der betragtes som affald. Medlemsstaterne bør, samtidig med at de bevarer ansvaret for deres politikker for håndtering af deres brugte brændsel og lav-, mellem- eller højradioaktivt affald, indarbejde planlægning og gennemførelse af bortskaffelsesmuligheder i deres nationale politikker, navnlig i henhold til de nationale programmer for håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald, som dækker alle typer af brugt brændsel og radioaktivt affald og alle faser i håndteringen af brugt brændsel og radioaktivt affald, fra produktion til bortskaffelse. Indholdet af de nationale programmer er nærmere beskrevet i Rådets direktiv 2011/70/Euratom (10) og omfatter nøgleresultatindikatorer med henblik på en gennemsigtig overvågning af fremskridt. Medlemsstaterne skal regelmæssigt aflægge rapport til Kommissionen om fremskridt med gennemførelsen af de nationale programmer. Af rapporteringen fra medlemsstaterne fra 2021 fremgår det, at der sker betydelige fremskridt med hensyn til realiseringen af de første dybtliggende geologiske deponeringsanlæg på Unionens område. Realistiske løsninger bliver tilgængelige for medlemsstaterne, så de kan udvikle og drive sådanne anlæg inden udgangen af 2050. Derfor sikrer indarbejdelsen af et dertil svarende krav i de tekniske screeningskriterier, at der ikke gøres væsentlig skade på miljøet.

| (15) | Det er nødvendigt, at ikkefinansielle og finansielle virksomheder sikrer investorerne en høj grad af gennemsigtighed, hvad angår disses investeringer i aktiviteter i tilknytning til produktion af fossilgas og atomenergi, for hvilke der bør fastsættes tekniske screeningskriterier. For at sikre denne gennemsigtighed bør der fastsættes specifikke oplysningskrav for ikkefinansielle og finansielle virksomheder. For at sikre, at de oplysninger, der offentliggøres for investorerne, kan sammenlignes, bør disse oplysninger fremlægges i form af et skema, der klart angiver den andel, som udgøres af fossilgas- og atomenergiaktiviteter i tælleren og, hvis det er relevant, i nævneren for disse virksomheders nøgleresultatindikatorer. For at sikre en høj grad af gennemsigtighed for investorer, der investerer i finansielle produkter, jf. artikel 5 og 6 i forordning (EU) 2020/852, med hensyn til eksponeringer mod fossilgas- og atomenergiaktiviteter, for hvilke der er fastsat tekniske screeningskriterier, vil Kommissionen ændre eller foreslå at ændre oplysningsrammen for disse finansielle produkter, alt efter hvad der er relevant, for at sikre fuld gennemsigtighed i hele disse finansielle produkters livscyklus. For at sikre, at slutinvestorerne let kan identificere sådanne oplysninger vil Kommissionen overveje at ændre kravene om finansiel og forsikringsmæssig rådgivning fra distributører. |
| --- | --- |

(15)

Det er nødvendigt, at ikkefinansielle og finansielle virksomheder sikrer investorerne en høj grad af gennemsigtighed, hvad angår disses investeringer i aktiviteter i tilknytning til produktion af fossilgas og atomenergi, for hvilke der bør fastsættes tekniske screeningskriterier. For at sikre denne gennemsigtighed bør der fastsættes specifikke oplysningskrav for ikkefinansielle og finansielle virksomheder. For at sikre, at de oplysninger, der offentliggøres for investorerne, kan sammenlignes, bør disse oplysninger fremlægges i form af et skema, der klart angiver den andel, som udgøres af fossilgas- og atomenergiaktiviteter i tælleren og, hvis det er relevant, i nævneren for disse virksomheders nøgleresultatindikatorer. For at sikre en høj grad af gennemsigtighed for investorer, der investerer i finansielle produkter, jf. artikel 5 og 6 i forordning (EU) 2020/852, med hensyn til eksponeringer mod fossilgas- og atomenergiaktiviteter, for hvilke der er fastsat tekniske screeningskriterier, vil Kommissionen ændre eller foreslå at ændre oplysningsrammen for disse finansielle produkter, alt efter hvad der er relevant, for at sikre fuld gennemsigtighed i hele disse finansielle produkters livscyklus. For at sikre, at slutinvestorerne let kan identificere sådanne oplysninger vil Kommissionen overveje at ændre kravene om finansiel og forsikringsmæssig rådgivning fra distributører.

| (16) | For at øge investorernes tillid bør overensstemmelse med de tekniske screeningskriterier i tilknytning til fossilgasaktiviteter kontrolleres af en uafhængig tredjepart. For at sikre en upartisk og omhyggelig overensstemmelseskontrol bør den uafhængige tredjepart råde over ressourcer og ekspertise til at udføre denne kontrol, være uafhængig, således at der undgås interessekonflikter med ejeren eller finansieringsyderen og bør ikke være involveret i udviklingen eller driften af sådanne fossilgasaktiviteter. Foruden kontrolmekanismen kan finansielle og ikkefinansielle virksomheder være underlagt specifikke kontrolkrav i anden EU-lovgivning om bæredygtig finansiering, som omfatter overholdelse af de tekniske screeningskriterier. I overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2020/852 bør Kommissionen revidere de bestemmelser, som er nødvendige med henblik på oprettelse af mekanismer for kontrol af overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(16)

For at øge investorernes tillid bør overensstemmelse med de tekniske screeningskriterier i tilknytning til fossilgasaktiviteter kontrolleres af en uafhængig tredjepart. For at sikre en upartisk og omhyggelig overensstemmelseskontrol bør den uafhængige tredjepart råde over ressourcer og ekspertise til at udføre denne kontrol, være uafhængig, således at der undgås interessekonflikter med ejeren eller finansieringsyderen og bør ikke være involveret i udviklingen eller driften af sådanne fossilgasaktiviteter. Foruden kontrolmekanismen kan finansielle og ikkefinansielle virksomheder være underlagt specifikke kontrolkrav i anden EU-lovgivning om bæredygtig finansiering, som omfatter overholdelse af de tekniske screeningskriterier. I overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2020/852 bør Kommissionen revidere de bestemmelser, som er nødvendige med henblik på oprettelse af mekanismer for kontrol af overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i nævnte forordning.

| (17) | Sektorerne for fossilgas og atomenergi er karakteriseret ved en hurtig teknologisk udvikling. Det er derfor nødvendigt regelmæssigt at revidere de tekniske screeningskriterier, som omfatter aktiviteter i tilknytning til energiproduktion i nævnte sektorer, som påkrævet i artikel 19, stk. 5, i forordning (EU) 2020/852. Derudover bør der i en sådan revision på grundlag af betingelserne i artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852 tages højde for, om de tidsfrister, der er fastsat i de tekniske screeningskriterier, er hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

(17)

Sektorerne for fossilgas og atomenergi er karakteriseret ved en hurtig teknologisk udvikling. Det er derfor nødvendigt regelmæssigt at revidere de tekniske screeningskriterier, som omfatter aktiviteter i tilknytning til energiproduktion i nævnte sektorer, som påkrævet i artikel 19, stk. 5, i forordning (EU) 2020/852. Derudover bør der i en sådan revision på grundlag af betingelserne i artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852 tages højde for, om de tidsfrister, der er fastsat i de tekniske screeningskriterier, er hensigtsmæssige.

| (18) | Delegeret forordning (EU) 2021/2139 og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2178 (11) bør derfor ændres. Ændringerne af delegeret forordning (EU) 2021/2139 og delegeret forordning (EU) 2021/2178 giver ikke mandat til nogen investeringer, men har til formål at hjælpe de finansielle markeder og investorer med på grundlag af strenge betingelser at identificere relevante gas- og atomrelaterede aktiviteter, som er nødvendige for omstillingen af medlemsstaternes energisystemer i retning af klimaneutralitet i overensstemmelse med Unionens klimamål og -forpligtelser. |
| --- | --- |

(18)

Delegeret forordning (EU) 2021/2139 og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2178 (11) bør derfor ændres. Ændringerne af delegeret forordning (EU) 2021/2139 og delegeret forordning (EU) 2021/2178 giver ikke mandat til nogen investeringer, men har til formål at hjælpe de finansielle markeder og investorer med på grundlag af strenge betingelser at identificere relevante gas- og atomrelaterede aktiviteter, som er nødvendige for omstillingen af medlemsstaternes energisystemer i retning af klimaneutralitet i overensstemmelse med Unionens klimamål og -forpligtelser.

| (19) | Ændringerne af delegeret forordning (EU) 2021/2139 og delegeret forordning (EU) 2021/2178, som er fastsat i nærværende delegerede forordning, er tæt forbundne. For at sikre sammenhæng mellem nævnte bestemmelser, som bør træde i kraft på samme tid, for at fremme et samlet overblik over de retlige rammer for interessenter og for at lette anvendelsen af forordning (EU) 2020/852 er det nødvendigt at samle disse bestemmelser i én enkelt forordning. |
| --- | --- |

(19)

Ændringerne af delegeret forordning (EU) 2021/2139 og delegeret forordning (EU) 2021/2178, som er fastsat i nærværende delegerede forordning, er tæt forbundne. For at sikre sammenhæng mellem nævnte bestemmelser, som bør træde i kraft på samme tid, for at fremme et samlet overblik over de retlige rammer for interessenter og for at lette anvendelsen af forordning (EU) 2020/852 er det nødvendigt at samle disse bestemmelser i én enkelt forordning.

| (20) | Det er nødvendigt at give ikkefinansielle og finansielle virksomheder tilstrækkelig tid til at vurdere, hvorvidt deres økonomiske aktiviteter i tilknytning til fossilgas og atomenergi er i overensstemmelse med de tekniske screeningskriterier, der er fastsat i nærværende forordning, og til at rapportere på grundlag af denne vurdering i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2021/2178. Datoen for anvendelse af denne forordning bør derfor udskydes til den 1. januar 2023 — |
| --- | --- |

(20)

Det er nødvendigt at give ikkefinansielle og finansielle virksomheder tilstrækkelig tid til at vurdere, hvorvidt deres økonomiske aktiviteter i tilknytning til fossilgas og atomenergi er i overensstemmelse med de tekniske screeningskriterier, der er fastsat i nærværende forordning, og til at rapportere på grundlag af denne vurdering i overensstemmelse med delegeret forordning (EU) 2021/2178. Datoen for anvendelse af denne forordning bør derfor udskydes til den 1. januar 2023 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af delegeret forordning (EU) 2021/2139

I delegeret forordning (EU) 2021/2139 foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende indsættes som artikel 2a:

  »Artikel 2a
  Revision
  Når Kommissionen foretager den revurdering, der er omhandlet i artikel 19, stk. 5, i forordning (EU) 2020/852, revurderer og vurderer den også, om det er nødvendigt at ændre de datoer, der er angivet i afsnit 4.27, 4.28, 4.29, punkt 1, litra b), afsnit 4.30, punkt 1, litra b), og afsnit 4.31, punkt 1, litra b), i bilag I.
  Ved eventuelle ændringer af de datoer, der er angivet i afsnit 4.27, punkt 2, og afsnit 4.28, punkt 2, i bilag I, tages der hensyn til den tekniske udvikling på EU-plan og på verdensplan inden for markedsføring af brændsel, som er modstandsdygtigt over for ulykker.« |
| --- | --- |

1)

Følgende indsættes som artikel 2a:

»Artikel 2a

Revision

Når Kommissionen foretager den revurdering, der er omhandlet i artikel 19, stk. 5, i forordning (EU) 2020/852, revurderer og vurderer den også, om det er nødvendigt at ændre de datoer, der er angivet i afsnit 4.27, 4.28, 4.29, punkt 1, litra b), afsnit 4.30, punkt 1, litra b), og afsnit 4.31, punkt 1, litra b), i bilag I.

Ved eventuelle ændringer af de datoer, der er angivet i afsnit 4.27, punkt 2, og afsnit 4.28, punkt 2, i bilag I, tages der hensyn til den tekniske udvikling på EU-plan og på verdensplan inden for markedsføring af brændsel, som er modstandsdygtigt over for ulykker.«

| 2) | Bilag I ændres i overensstemmelse med bilag I til nærværende forordning. |
| --- | --- |

2)

Bilag I ændres i overensstemmelse med bilag I til nærværende forordning.

| 3) | Bilag II ændres i overensstemmelse med bilag II til nærværende forordning. |
| --- | --- |

3)

Bilag II ændres i overensstemmelse med bilag II til nærværende forordning.

Artikel 2

Ændringer af delegeret forordning (EU) 2021/2178

I delegeret forordning (EU) 2021/2178 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 8 indsættes følgende som stk. 6, 7 og 8:

  »6.   Ikkefinansielle og finansielle virksomheder skal oplyse det beløb og den andel, der udgøres af:






  a) | de økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i afsnit 4.26, 4.27 og 4.28 i bilag I og II til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren og nævneren for deres nøgleresultatindikatorer |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 8 indsættes følgende som stk. 6, 7 og 8:

»6.   Ikkefinansielle og finansielle virksomheder skal oplyse det beløb og den andel, der udgøres af:

a)

de økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i afsnit 4.26, 4.27 og 4.28 i bilag I og II til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren og nævneren for deres nøgleresultatindikatorer

| b) | de økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i afsnit 4.26, 4.27 og 4.28 i bilag I og II til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for deres nøgleresultatindikatorer |
| --- | --- |

b)

de økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i afsnit 4.26, 4.27 og 4.28 i bilag I og II til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for deres nøgleresultatindikatorer

| c) | de atomenergirelaterede aktiviteter, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, i tælleren for deres nøgleresultatindikatorer. |
| --- | --- |

c)

de atomenergirelaterede aktiviteter, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, i tælleren for deres nøgleresultatindikatorer.

7.   Ikkefinansielle og finansielle virksomheder skal oplyse det beløb og den andel, der udgøres af:

| a) | de økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i afsnit 4.29, 4.30 og 4.31 i bilag I og II til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren og nævneren for deres nøgleresultatindikatorer |
| --- | --- |

a)

de økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i afsnit 4.29, 4.30 og 4.31 i bilag I og II til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren og nævneren for deres nøgleresultatindikatorer

| b) | de økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i afsnit 4.29, 4.30 og 4.31 i bilag I og II til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for deres nøgleresultatindikatorer |
| --- | --- |

b)

de økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i afsnit 4.29, 4.30 og 4.31 i bilag I og II til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for deres nøgleresultatindikatorer

| c) | de fossilgasrelaterede aktiviteter, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, i tælleren for deres nøgleresultatindikatorer. |
| --- | --- |

c)

de fossilgasrelaterede aktiviteter, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, i tælleren for deres nøgleresultatindikatorer.

8.   De i stk. 6 og 7 omhandlede oplysninger fremlægges i form af tabeller ved anvendelse af de skemaer, der er angivet i bilag XII til nærværende forordning.«

| 2) | Teksten i bilag III til nærværende forordning tilføjes som bilag XII. |
| --- | --- |

2)

Teksten i bilag III til nærværende forordning tilføjes som bilag XII.

Artikel 3

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. januar 2023.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. marts 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2139 af 4. juni 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 for så vidt angår fastsættelse af de tekniske screeningskriterier til bestemmelse af de betingelser, hvorunder en økonomisk aktivitet kvalificeres som bidragende væsentligt til modvirkning af klimaændringer eller tilpasning til klimaændringer, og til fastlæggelse af, hvorvidt den pågældende økonomiske aktivitet i væsentlig grad skader nogle af de andre miljømål (EUT L 442 af 9.12.2021, s. 1).

2

(3)  Meddelelse fra Kommissionen af 21. april 2021 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, EU-klassificeringssystemet, virksomhedernes bæredygtighedsrapportering, bæredygtighedspræferencer og tillidsforpligtelser: kanalisering af finansiering i retning af den europæiske grønne pagt (COM(2021) 188 final) og meddelelsen fra Kommissionen af 6. juli 2021 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Strategi for finansiering af omstillingen til en bæredygtig økonomi (COM(2021) 390 final).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

4

(5)  Rapporten fra ekspertgruppen findes her: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/200309-sustainable-finance-teg-final-report-taxonomy_en.pdf.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).

6

(7)  Rapporten fra Det Fælles Forskningscenter: »Technical assessment of nuclear energy with respect to the »do no significant harm« criteria of Regulation (EU) 2020/852 (»Taxonomy Regulation«)« kan tilgås her: https://ec.europa.eu/info/file/210329-jrc-report-nuclear-energy-assessment_en.

7

(8)  Rådets direktiv 2009/71/Euratom af 25. juni 2009 om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed (EUT L 172 af 2.7.2009, s. 18).

8

(9)  Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999 af 2. december 1999 om bestemmelse af, hvilke investeringsprojekter der skal meddeles Kommissionen i henhold til artikel 41 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (EFT L 315 af 9.12.1999, s. 1).

9

(10)  Rådets direktiv 2011/70/Euratom af 19. juli 2011 om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald (EUT L 199 af 2.8.2011, s. 48).

10

(11)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/2178 af 6. juli 2021 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852, som præciserer indholdet og fremlæggelsen af de oplysninger, der skal offentliggøres af virksomheder, som er omfattet af artikel 19a eller 29a i direktiv 2013/34/EU, vedrørende miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter, og som præciserer metodologien til sikring af overholdelse af denne oplysningsforpligtelse (EUT L 443 af 10.12.2021, s. 9).

11

---

BILAG I

I bilag I til delegeret forordning (EU) 2021/2139 indsættes følgende som afsnit 4.26, 4.27, 4.28, 4.29, 4.30 og 4.31:

»4.26.   Prækommercielle faser af avancerede teknologier til produktion af energi fra nukleare processer med en minimal mængde affald fra brændselskredsløbet

Beskrivelse af aktiviteten

Forskning inden for samt udvikling, demonstration og ibrugtagning af innovative elproduktionsanlæg, som har fået licens af medlemsstaternes kompetente myndigheder i overensstemmelse med gældende national ret, og som producerer energi fra nukleare processer med en minimal mængde affald fra brændselskredsløbet.

Aktiviteten er klassificeret under NACE-kode M72 og M72.1 i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

En økonomisk aktivitet i denne kategori er en aktivitet som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, når den er i overensstemmelse med de i dette afsnit fastsatte tekniske screeningskriterier.

Tekniske screeningskriterier

| Generelle kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer og princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«. |
| --- |

Generelle kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer og princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«.

| 1. | Projektet vedrørende den økonomiske aktivitet (»projektet«) gennemføres i en medlemsstat, som opfylder alle de følgende betingelser:






  a) | medlemsstaten har gennemført Rådets direktiv 2009/71/Euratom (*1) og Rådets direktiv 2011/70/Euratom (*2) fuldt ud |
| --- | --- | --- |

1.

a)

medlemsstaten har gennemført Rådets direktiv 2009/71/Euratom (*1) og Rådets direktiv 2011/70/Euratom (*2) fuldt ud

| b) | medlemsstaten overholder traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Euratomtraktaten«) og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom og Rådets direktiv 2013/59/Euratom (*3), samt gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU (*4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (*5) |
| --- | --- |

b)

medlemsstaten overholder traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (»Euratomtraktaten«) og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom og Rådets direktiv 2013/59/Euratom (*3), samt gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU (*4) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (*5)

| c) | medlemsstaten har fra datoen for godkendelsen af projektet oprettet en fond for håndtering af radioaktivt affald og en fond for nedlukning af atomanlæg, som kan kombineres |
| --- | --- |

c)

medlemsstaten har fra datoen for godkendelsen af projektet oprettet en fond for håndtering af radioaktivt affald og en fond for nedlukning af atomanlæg, som kan kombineres

| d) | medlemsstaten har påvist, at den ved udløbet af atomkraftværkets forventede levetid vil have ressourcer til rådighed, som svarer til de anslåede omkostninger ved håndtering af radioaktivt affald og nedlukning i overensstemmelse med Kommissionens henstilling 2006/851/Euratom (*6) |
| --- | --- |

d)

medlemsstaten har påvist, at den ved udløbet af atomkraftværkets forventede levetid vil have ressourcer til rådighed, som svarer til de anslåede omkostninger ved håndtering af radioaktivt affald og nedlukning i overensstemmelse med Kommissionens henstilling 2006/851/Euratom (*6)

| e) | medlemsstaten råder over driftsklare deponeringsanlæg for alt meget lavradioaktivt affald og lav- og mellemaktivt radioaktivt affald, som er meddelt Kommissionen i henhold til Euratomtraktatens artikel 41 eller artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999 og indgår i det nationale program, der er ajourført i henhold til direktiv 2011/70/Euratom |
| --- | --- |

e)

medlemsstaten råder over driftsklare deponeringsanlæg for alt meget lavradioaktivt affald og lav- og mellemaktivt radioaktivt affald, som er meddelt Kommissionen i henhold til Euratomtraktatens artikel 41 eller artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999 og indgår i det nationale program, der er ajourført i henhold til direktiv 2011/70/Euratom

| f) | medlemsstaten har en dokumenteret plan med udførlige skridt med henblik på inden udgangen af 2050 at råde over et driftsklart deponeringsanlæg for højradioaktivt affald, hvori alle de følgende elementer beskrives:






  i) | strategier eller planer og tekniske løsninger med hensyn til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald fra frembringelse til deponering |
| --- | --- | --- |

f)

medlemsstaten har en dokumenteret plan med udførlige skridt med henblik på inden udgangen af 2050 at råde over et driftsklart deponeringsanlæg for højradioaktivt affald, hvori alle de følgende elementer beskrives:

i)

strategier eller planer og tekniske løsninger med hensyn til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald fra frembringelse til deponering

| ii) | strategier eller planer for perioden efter lukning af et deponeringsanlæg inden for anlæggets levetid, herunder den periode, i hvilken der opretholdes fyldestgørende kontrol, og de metoder, der skal anvendes for at bevare viden om det pågældende anlæg på lang sigt |
| --- | --- |

ii)

strategier eller planer for perioden efter lukning af et deponeringsanlæg inden for anlæggets levetid, herunder den periode, i hvilken der opretholdes fyldestgørende kontrol, og de metoder, der skal anvendes for at bevare viden om det pågældende anlæg på lang sigt

| iii) | ansvarsområderne med henblik på gennemførelse af planen og nøgleresultatindikatorerne for overvågning af fremskridt med planen |
| --- | --- |

iii)

ansvarsområderne med henblik på gennemførelse af planen og nøgleresultatindikatorerne for overvågning af fremskridt med planen

| iv) | omkostningsvurderinger og finansieringsordninger. |
| --- | --- |

iv)

omkostningsvurderinger og finansieringsordninger.

Med henblik på litra f) kan medlemsstaterne anvende planer, der er udarbejdet som led i det nationale program, der er påkrævet i henhold til artikel 11 og 12 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 2. | Projektet er en del af et EU-finansieret forskningsprogram, eller projektet er meddelt Kommissionen i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 41 eller med artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999, hvis en af disse bestemmelser finder anvendelse, Kommissionen har afgivet udtalelse om projektet i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 43, og der er på tilfredsstillende vis taget højde for alle de spørgsmål, der rejses i udtalelsen, og som er relevante for anvendelsen af artikel 10, stk. 2, og artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 og af de tekniske screeningskriterier, der fastsat i dette afsnit. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Den pågældende medlemsstat har forpligtet sig til hvert femte år at aflægge rapport til Kommissionen om alle følgende elementer:






  a) | tilstrækkeligheden af de samlede ressourcer, der er nævnt i punkt 1, litra c) |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tilstrækkeligheden af de samlede ressourcer, der er nævnt i punkt 1, litra c)

| b) | de reelle fremskridt med gennemførelsen af den plan, der er nævnt i punkt 1, litra f). |
| --- | --- |

b)

de reelle fremskridt med gennemførelsen af den plan, der er nævnt i punkt 1, litra f).

På grundlag af rapporterne undersøger Kommissionen tilstrækkeligheden af de samlede ressourcer i fonden for håndtering af radioaktivt affald og fonden for nedlukning af atomanlæg, som er nævnt i punkt 1, litra c), og fremskridtene med gennemførelsen af den dokumenterede plan, der er nævnt i punkt 1, litra f), og den kan afgive en udtalelse til den pågældende medlemsstat.

| 4. | Aktiviteten er i overensstemmelse med national lovgivning, som gennemfører den lovgivning, der er nævnt i punkt 1, litra a) og b), herunder med hensyn til evaluering, navnlig gennem stresstest af modstandsdygtigheden af de atomkraftværker, der er beliggende på Unionens område, over for ekstreme naturkatastrofer, heriblandt jordskælv. Aktiviteten finder således sted på en medlemsstats område, hvor den, der driver et atomanlæg:






  a) | har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- | --- |

4.

a)

har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom)

| b) | har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- |

b)

har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom)

| c) | har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et nukleart anlæg (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et nukleart anlæg (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom).

| 5. | Aktiviteten opfylder kravene i direktiv 2009/71/Euratom, hvilket understøttes af de seneste internationale retningslinjer fra Den Internationale Atomenergiorganisation (»IAEA«) og Western European Nuclear Regulator's Association (»WENRA«), som bidrager til at øge nye og eksisterende atomkraftværkers modstandsdygtighed og evne til at håndtere ekstreme naturkatastrofer, heriblandt oversvømmelser og ekstreme vejrforhold. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Radioaktivt affald som omhandlet i punkt 1, litra e) og f), bortskaffes i den medlemsstat, hvor det blev frembragt, medmindre der foreligger en aftale mellem den pågældende medlemsstat og bestemmelsesmedlemsstaten som fastsat i direktiv 2011/70/Euratom. I så tilfælde har bestemmelsesmedlemsstaten indført programmer for håndtering og bortskaffelse af radioaktivt affald og råder over et velegnet deponeringsanlæg, som er i drift, i overensstemmelse med kravene i direktiv 2011/70/Euratom.






  Yderligere kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer |
| --- | --- |
| Aktiviteten har til formål at producere eller producerer elektricitet ved hjælp af atomenergi. Vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra elproduktion fra atomenergi ligger under tærsklen på 100 g CO2e/kWh.
  Besparelser i vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes som beskrevet i Kommissionens henstilling 2013/179/EU eller alternativt ved hjælp af ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.
  Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart. |
| Yderligere kriterier vedrørende princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« |
| 2) | Tilpasning til klimaændringer |

6.

Yderligere kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer

Aktiviteten har til formål at producere eller producerer elektricitet ved hjælp af atomenergi. Vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra elproduktion fra atomenergi ligger under tærsklen på 100 g CO2e/kWh.

Besparelser i vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes som beskrevet i Kommissionens henstilling 2013/179/EU eller alternativt ved hjælp af ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.

Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart.

Yderligere kriterier vedrørende princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«

2)

Tilpasning til klimaændringer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg A til dette bilag.

Aktiviteten opfylder kravene i artikel 6, litra b), artikel 8b, stk. 1, litra a), og artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom.

Aktiviteten opfylder kravene i direktiv 2009/71/Euratom, som er gennemført i overensstemmelse med IAEA's og WENRA's internationale retningslinjer vedrørende ekstreme naturkatastrofer, heriblandt oversvømmelser og ekstreme vejrforhold.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

Risici for miljøforringelse i forbindelse med bevarelse af vandkvaliteten og undgåelse af vandstress konstateres og håndteres i overensstemmelse med en forvaltningsplan for vandanvendelse og -beskyttelse, der er udarbejdet i samråd med berørte interessenter.

For at begrænse termiske anomalier i forbindelse med udledningen af spildvarme kontrollerer de, der driver atomkraftværker inde i landet, som anvender vandkøling, ved at der tages vand fra en flod eller en sø, følgende:

| a) | den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og |
| --- | --- |

a)

den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og

| b) | den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde. |
| --- | --- |

b)

den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde.

Temperaturkontrollen gennemføres i overensstemmelse med de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, eller tærskelværdier i overensstemmelse med EU-retten.

Aktiviteten er i overensstemmelse med standarderne i henhold til Industry Foundation Classes (IFC).

Atomaktiviteter udøves i overensstemmelse med kravene om drikkevand i direktiv 2000/60/EF og direktiv 2013/51/Euratom om krav om beskyttelse af befolkningens sundhed med hensyn til radioaktive stoffer i drikkevand.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Der er indført en plan for håndtering af både ikkeradioaktivt og radioaktivt affald, som sikrer maksimalt genbrug eller maksimal genanvendelse af sådant affald ved levetidens udløb i overensstemmelse med affaldshierarkiet, herunder gennem kontraktlige aftaler med affaldshåndteringspartnere, afspejling i finansielle prognoser eller officiel projektdokumentation.

I forbindelse med drift og nedlukning minimeres mængden af radioaktivt affald, og mængden af frigivelsesmaterialer maksimeres i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og under opfyldelse af kravene om strålingsbeskyttelse i direktiv 2013/59/Euratom.

Der er indført en finansieringsordning for at sikre tilstrækkelig finansiering til alle nedlukningsaktiviteter og til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og henstilling 2006/851/Euratom.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

De relevante elementer i dette afsnit er omfattet af medlemsstaternes rapporter til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag.

De ikkeradioaktive emissioner ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg. Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For atomkraftværk med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

Radioaktive udledninger til luft, vandområder og landområder (jord) opfylder de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, eller overholder de nationale tærskelværdier i overensstemmelse med direktiv 2013/51/Euratom (*7) og direktiv 2013/59/Euratom.

Brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald håndteres på sikker og ansvarlig vis i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom.

Der findes en tilstrækkelig kapacitet til midlertidig oplagring for projektet, samtidig med at der er indført nationale planer for bortskaffelse for at minimere varigheden af midlertidig oplagring i overensstemmelse med bestemmelsen i direktiv 2011/70/Euratom, i henhold til hvilken oplagring af radioaktivt affald, herunder langsigtet oplagring, betragtes som en midlertidig løsning, men ikke som et alternativ til bortskaffelse.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

For lokaliteter/operationer i eller nær biodiversitetsfølsomme områder, som sandsynligvis har væsentlige indvirkninger på biodiversitetsfølsomme områder (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder), er der gennemført en passende vurdering, hvis det er relevant, og på grundlag af konklusionerne heri gennemføres de nødvendige afbødende foranstaltninger.

Lokaliteterne/operationerne må ikke være til skade for bevaringsstatussen for nogen af de levesteder og arter, der findes i beskyttede områder.

4.27.   Opførelse og sikker drift af nye atomkraftværker med henblik på el- eller varmeproduktion, herunder på brintproduktion, ved anvendelse af de bedste tilgængelige teknologier

Med henblik på dette afsnit forstås ved bedste tilgængelige teknologier de teknologier, som fuldt ud opfylder kravene i direktiv 2009/71/Euratom og fuldt ud overholder IAEA-standardernes seneste tekniske parametre og WENRA's sikkerhedsmål og referenceniveauer.

Beskrivelse af aktiviteten

Opførelse og sikker drift af nye atomanlæg, for hvilke medlemsstaternes kompetente myndigheder har udstedt en byggetilladelse inden udgangen af 2045 i overensstemmelse med gældende national ret, med henblik på elproduktion eller varmebehandling, herunder med henblik på fjernvarme eller industrielle processer såsom brintproduktion (nye atomanlæg) samt sikkerhedsopgraderinger heraf.

Aktiviteten er klassificeret under NACE-kode D35.11 og F42.22 i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

En økonomisk aktivitet i denne kategori er en aktivitet som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, når den er i overensstemmelse med de i dette afsnit fastsatte tekniske screeningskriterier.

Tekniske screeningskriterier

| Generelle kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer og princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«. |
| --- |

Generelle kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer og princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«.

| 1. | Projektet vedrørende den økonomiske aktivitet (»projektet«) gennemføres i en medlemsstat, som opfylder alle de følgende betingelser:






  a) | medlemsstaten har gennemført Rådets direktiv 2009/71/Euratom og Rådets direktiv 2011/70/Euratom fuldt ud |
| --- | --- | --- |

1.

a)

medlemsstaten har gennemført Rådets direktiv 2009/71/Euratom og Rådets direktiv 2011/70/Euratom fuldt ud

| b) | medlemsstaten overholder Euratomtraktaten og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom, samt gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig direktiv 2011/92/EU og direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

b)

medlemsstaten overholder Euratomtraktaten og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom, samt gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig direktiv 2011/92/EU og direktiv 2000/60/EF

| c) | medlemsstaten har fra datoen for godkendelsen af projektet oprettet en fond for håndtering af radioaktivt affald og en fond for nedlukning af atomanlæg, som kan kombineres |
| --- | --- |

c)

medlemsstaten har fra datoen for godkendelsen af projektet oprettet en fond for håndtering af radioaktivt affald og en fond for nedlukning af atomanlæg, som kan kombineres

| d) | medlemsstaten har påvist, at den ved udløbet af atomkraftværkets forventede levetid vil have ressourcer til rådighed, som svarer til de anslåede omkostninger ved håndtering af radioaktivt affald og nedlukning i overensstemmelse med henstilling 2006/851/Euratom |
| --- | --- |

d)

medlemsstaten har påvist, at den ved udløbet af atomkraftværkets forventede levetid vil have ressourcer til rådighed, som svarer til de anslåede omkostninger ved håndtering af radioaktivt affald og nedlukning i overensstemmelse med henstilling 2006/851/Euratom

| e) | medlemsstaten råder over driftsklare deponeringsanlæg for alt meget lavradioaktivt affald og lav- og mellemaktivt radioaktivt affald, som er meddelt Kommissionen i henhold til Euratomtraktatens artikel 41 eller artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999 og indgår i det nationale program, der er ajourført i henhold til Rådets direktiv 2011/70/Euratom |
| --- | --- |

e)

medlemsstaten råder over driftsklare deponeringsanlæg for alt meget lavradioaktivt affald og lav- og mellemaktivt radioaktivt affald, som er meddelt Kommissionen i henhold til Euratomtraktatens artikel 41 eller artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999 og indgår i det nationale program, der er ajourført i henhold til Rådets direktiv 2011/70/Euratom

| f) | medlemsstaten har en dokumenteret plan med udførlige skridt med henblik på inden udgangen af 2050 at råde over et driftsklart deponeringsanlæg for højradioaktivt affald, hvori alle de følgende elementer beskrives:






  i) | strategier eller planer og tekniske løsninger med hensyn til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald fra frembringelse til deponering |
| --- | --- | --- |

f)

medlemsstaten har en dokumenteret plan med udførlige skridt med henblik på inden udgangen af 2050 at råde over et driftsklart deponeringsanlæg for højradioaktivt affald, hvori alle de følgende elementer beskrives:

i)

strategier eller planer og tekniske løsninger med hensyn til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald fra frembringelse til deponering

| ii) | strategier eller planer for perioden efter lukning af et deponeringsanlæg inden for anlæggets levetid, herunder den periode, i hvilken der opretholdes fyldestgørende kontrol, og de metoder, der skal anvendes for at bevare viden om det pågældende anlæg på lang sigt |
| --- | --- |

ii)

strategier eller planer for perioden efter lukning af et deponeringsanlæg inden for anlæggets levetid, herunder den periode, i hvilken der opretholdes fyldestgørende kontrol, og de metoder, der skal anvendes for at bevare viden om det pågældende anlæg på lang sigt

| iii) | ansvarsområderne med henblik på gennemførelse af planen og nøgleresultatindikatorerne for overvågning af fremskridt med planen |
| --- | --- |

iii)

ansvarsområderne med henblik på gennemførelse af planen og nøgleresultatindikatorerne for overvågning af fremskridt med planen

| iv) | omkostningsvurderinger og finansieringsordninger. |
| --- | --- |

iv)

omkostningsvurderinger og finansieringsordninger.

Med henblik på litra f) kan medlemsstaterne anvende de planer, der er udarbejdet som led i det nationale program, der er påkrævet i henhold til artikel 11 og 12 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 2. | Projektet anvender fuldt ud den bedste tilgængelige teknologi og fra 2025 brændstof, som er modstandsdygtigt over for ulykker. Teknologien er certificeret og godkendt af den nationale tilsynsmyndighed. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Projektet er meddelt Kommissionen i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 41 eller med artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999, hvis en af disse bestemmelser finder anvendelse, Kommissionen har afgivet udtalelse om projektet i overensstemmelse med artikel Euratomtraktatens artikel 43, og der er på tilfredsstillende vis taget højde for alle de spørgsmål, der rejses i udtalelsen, og som er relevante for anvendelsen af artikel 10, stk. 2, og artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 og af de tekniske screeningskriterier, der fastsat i dette afsnit. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den pågældende medlemsstat har forpligtet sig til hvert femte år at aflægge rapport til Kommissionen om alle følgende elementer:






  a) | tilstrækkeligheden af de samlede ressourcer, der er nævnt i punkt 1, litra c) |
| --- | --- | --- |

4.

a)

tilstrækkeligheden af de samlede ressourcer, der er nævnt i punkt 1, litra c)

| b) | de reelle fremskridt med gennemførelsen af den plan, der er nævnt i punkt 1, litra f). |
| --- | --- |

b)

de reelle fremskridt med gennemførelsen af den plan, der er nævnt i punkt 1, litra f).

På grundlag af rapporterne undersøger Kommissionen tilstrækkeligheden af de samlede ressourcer i fonden for håndtering af radioaktivt affald og fonden for nedlukning af atomanlæg, som er nævnt i punkt 1, litra c), og fremskridtene med gennemførelsen af den dokumenterede plan, der er nævnt i punkt 1, litra f), og den kan afgive en udtalelse til den pågældende medlemsstat.

| 5. | Fra 2025 og mindst hvert 10. år reviderer Kommissionen de tekniske parametre, som svarer til den bedste tilgængelige teknologi, på grundlag af vurderingen foretaget af Gruppen af Europæiske Nukleare Tilsynsmyndigheder (»ENSREG«). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Aktiviteten er i overensstemmelse med national lovgivning, som gennemfører den lovgivning, der er nævnt i punkt 1, litra a) og b), herunder med hensyn til evaluering, navnlig gennem stresstest af modstandsdygtigheden af de atomkraftværker, der er beliggende på Unionens område, over for ekstreme naturkatastrofer, heriblandt jordskælv. Aktiviteten finder således sted på en medlemsstats område, hvor den, der driver et atomanlæg:






  a) | har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- | --- |

6.

a)

har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom)

| b) | har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- |

b)

har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom)

| c) | har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et nukleart anlæg (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et nukleart anlæg (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom).

| 7. | Aktiviteten opfylder kravene i direktiv 2009/71/Euratom, hvilket understøttes af IAEA's og WENRA's seneste internationale retningslinjer, som bidrager til at øge nye og eksisterende atomkraftværkers modstandsdygtighed og evne til at håndtere ekstreme naturkatastrofer, heriblandt oversvømmelser og ekstreme vejrforhold. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Radioaktivt affald som omhandlet i punkt 1, litra e) og f), bortskaffes i den medlemsstat, hvor det blev frembragt, medmindre der foreligger en aftale mellem den pågældende medlemsstat og bestemmelsesmedlemsstaten som fastsat i direktiv 2011/70/Euratom. I så tilfælde har bestemmelsesmedlemsstaten indført programmer for håndtering og bortskaffelse af radioaktivt affald og råder over et velegnet deponeringsanlæg, som er i drift, i overensstemmelse med kravene i direktiv 2011/70/Euratom.






  Yderligere kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer |
| --- | --- |
| Ved aktiviteten produceres der elektricitet ved hjælp af atomenergi. Vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra elproduktion fra atomenergi ligger under tærsklen på 100 g CO2e/kWh.
  Besparelser i vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes som beskrevet i Kommissionens henstilling 2013/179/EU eller alternativt ved hjælp af ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.
  Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart. |
| Yderligere kriterier vedrørende princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« |
| 2) | Tilpasning til klimaændringer |

8.

Yderligere kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer

Ved aktiviteten produceres der elektricitet ved hjælp af atomenergi. Vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra elproduktion fra atomenergi ligger under tærsklen på 100 g CO2e/kWh.

Besparelser i vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes som beskrevet i Kommissionens henstilling 2013/179/EU eller alternativt ved hjælp af ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.

Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart.

Yderligere kriterier vedrørende princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«

2)

Tilpasning til klimaændringer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg A til dette bilag.

Aktiviteten opfylder kravene i artikel 6, litra b), artikel 8b, stk. 1, litra a), og artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom.

Aktiviteten opfylder kravene i direktiv 2009/71/Euratom, som er gennemført i overensstemmelse med IAEA's og WENRA's internationale retningslinjer vedrørende ekstreme naturkatastrofer, heriblandt oversvømmelser og ekstreme vejrforhold.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

Risici for miljøforringelse i forbindelse med bevarelse af vandkvaliteten og undgåelse af vandstress konstateres og håndteres i overensstemmelse med en forvaltningsplan for vandanvendelse og -beskyttelse, der er udarbejdet i samråd med berørte interessenter.

For at begrænse termiske anomalier i forbindelse med udledningen af spildvarme kontrollerer de, der driver atomkraftværker inde i landet, som anvender vandkøling, ved at der tages vand fra en flod eller en sø, følgende:

| a) | den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og |
| --- | --- |

a)

den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og

| b) | den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde. |
| --- | --- |

b)

den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde.

Temperaturkontrollen gennemføres i overensstemmelse de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, eller tærskelværdier i overensstemmelse med EU-retten.

Aktiviteten er i overensstemmelse med standarderne i henhold til Industry Foundation Classes (IFC).

Atomaktiviteter udøves i overensstemmelse med kravene om drikkevand i direktiv 2000/60/EF og direktiv 2013/51/Euratom om krav om beskyttelse af befolkningens sundhed med hensyn til radioaktive stoffer i drikkevand.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Der er indført en plan for håndtering af både ikkeradioaktivt og radioaktivt affald, som sikrer maksimalt genbrug eller maksimal genanvendelse af sådant affald ved levetidens udløb i overensstemmelse med affaldshierarkiet, herunder gennem kontraktlige aftaler med affaldshåndteringspartnere, afspejling i finansielle prognoser eller officiel projektdokumentation.

I forbindelse med drift og nedlukning minimeres mængden af radioaktivt affald, og mængden af frigivelsesmaterialer maksimeres i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og under opfyldelse af kravene om strålingsbeskyttelse i direktiv 2013/59/Euratom.

Der er indført en finansieringsordning for at sikre tilstrækkelig finansiering til alle nedlukningsaktiviteter og til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og henstilling 2006/851/Euratom.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

De relevante elementer i dette afsnit er omfattet af medlemsstaternes rapporter til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag.

De ikkeradioaktive emissioner ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg. Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For atomkraftværk med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

Radioaktive udledninger til luft, vandområder og landområder (jord) opfylder de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, eller overholder de nationale tærskelværdier i overensstemmelse med direktiv 2013/51/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom.

Brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald håndteres på sikker og ansvarlig vis i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom.

Der findes en tilstrækkelig kapacitet til midlertidig oplagring for projektet, samtidig med at der er indført nationale planer for bortskaffelse for at minimere varigheden af midlertidig oplagring i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom, i henhold til hvilket oplagring af radioaktivt affald, herunder langsigtet oplagring, betragtes som en midlertidig løsning, men ikke som et alternativ til bortskaffelse.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

For lokaliteter/operationer i eller nær biodiversitetsfølsomme områder, som sandsynligvis har væsentlige indvirkninger på biodiversitetsfølsomme områder (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder), er der gennemført en passende vurdering, hvis det er relevant, og på grundlag af konklusionerne heri gennemføres de nødvendige afbødende foranstaltninger.

Lokaliteterne/operationerne må ikke være til skade for bevaringsstatussen for nogen af de levesteder og arter, der findes i beskyttede områder.

4.28.   Elproduktion fra atomenergi i eksisterende anlæg

Beskrivelse af aktiviteten

Ændringer af eksisterende atomanlæg med henblik på forlængelse, som medlemsstaternes kompetente myndigheder har givet tilladelse til inden udgangen af 2040 i overensstemmelse med gældende national ret, af driftstiden for sikker drift af atomanlæg, som producerer elektricitet eller varme fra atomenergi (»atomkraftværker«).

Aktiviteten er klassificeret under NACE-kode D35.11 og F42.22 i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

En økonomisk aktivitet i denne kategori er en aktivitet som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, når den er i overensstemmelse med de i dette afsnit fastsatte tekniske screeningskriterier.

Tekniske screeningskriterier

| Generelle kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer og princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«. |
| --- |

Generelle kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer og princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«.

| 1. | Projektet vedrørende den økonomiske aktivitet (»projektet«) gennemføres i en medlemsstat, som opfylder alle de følgende betingelser:






  a) | medlemsstaten har gennemført Rådets direktiv 2009/71/Euratom og Rådets direktiv 2011/70/Euratom fuldt ud |
| --- | --- | --- |

1.

a)

medlemsstaten har gennemført Rådets direktiv 2009/71/Euratom og Rådets direktiv 2011/70/Euratom fuldt ud

| b) | medlemsstaten overholder Euratomtraktaten og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom, og gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig direktiv 2011/92/EU og direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

b)

medlemsstaten overholder Euratomtraktaten og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2009/71/Euratom, direktiv 2011/70/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom, og gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig direktiv 2011/92/EU og direktiv 2000/60/EF

| c) | medlemsstaten har fra datoen for godkendelsen af projektet oprettet en fond for håndtering af radioaktivt affald og en fond for nedlukning af atomanlæg, som kan kombineres |
| --- | --- |

c)

medlemsstaten har fra datoen for godkendelsen af projektet oprettet en fond for håndtering af radioaktivt affald og en fond for nedlukning af atomanlæg, som kan kombineres

| d) | medlemsstaten har påvist, at den ved udløbet af atomkraftværkets forventede levetid vil have ressourcer til rådighed, som svarer til de anslåede omkostninger ved håndtering af radioaktivt affald og nedlukning i overensstemmelse med henstilling 2006/851/Euratom |
| --- | --- |

d)

medlemsstaten har påvist, at den ved udløbet af atomkraftværkets forventede levetid vil have ressourcer til rådighed, som svarer til de anslåede omkostninger ved håndtering af radioaktivt affald og nedlukning i overensstemmelse med henstilling 2006/851/Euratom

| e) | medlemsstaten råder over driftsklare deponeringsanlæg for alt meget lavradioaktivt affald og lav- og mellemaktivt radioaktivt affald, som er meddelt Kommissionen i henhold til Euratomtraktatens artikel 41 eller artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999 og indgår i det nationale program, der er ajourført i henhold til Rådets direktiv 2011/70/Euratom |
| --- | --- |

e)

medlemsstaten råder over driftsklare deponeringsanlæg for alt meget lavradioaktivt affald og lav- og mellemaktivt radioaktivt affald, som er meddelt Kommissionen i henhold til Euratomtraktatens artikel 41 eller artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999 og indgår i det nationale program, der er ajourført i henhold til Rådets direktiv 2011/70/Euratom

| f) | for projekter, der godkendes efter 2025, har medlemsstaten en dokumenteret plan med udførlige skridt med henblik på inden udgangen af 2050 at råde over et driftsklart deponeringsanlæg for højradioaktivt affald, hvori alle de følgende elementer beskrives:






  i) | strategier eller planer og tekniske løsninger med hensyn til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald fra frembringelse til deponering |
| --- | --- | --- |

f)

for projekter, der godkendes efter 2025, har medlemsstaten en dokumenteret plan med udførlige skridt med henblik på inden udgangen af 2050 at råde over et driftsklart deponeringsanlæg for højradioaktivt affald, hvori alle de følgende elementer beskrives:

i)

strategier eller planer og tekniske løsninger med hensyn til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald fra frembringelse til deponering

| ii) | strategier eller planer for perioden efter lukning af et deponeringsanlæg inden for anlæggets levetid, herunder den periode, i hvilken der opretholdes fyldestgørende kontrol, og de metoder, der skal anvendes for at bevare viden om det pågældende anlæg på lang sigt |
| --- | --- |

ii)

strategier eller planer for perioden efter lukning af et deponeringsanlæg inden for anlæggets levetid, herunder den periode, i hvilken der opretholdes fyldestgørende kontrol, og de metoder, der skal anvendes for at bevare viden om det pågældende anlæg på lang sigt

| iii) | ansvarsområderne med henblik på gennemførelse af planen og nøgleresultatindikatorerne for overvågning af fremskridt med planen |
| --- | --- |

iii)

ansvarsområderne med henblik på gennemførelse af planen og nøgleresultatindikatorerne for overvågning af fremskridt med planen

| iv) | omkostningsvurderinger og finansieringsordninger. |
| --- | --- |

iv)

omkostningsvurderinger og finansieringsordninger.

Med henblik på litra f) kan medlemsstaterne anvende de planer, der er udarbejdet som led i det nationale program, der er påkrævet i henhold til artikel 11 og 12 i direktiv 2011/70/Euratom.

| 2. | Det opgraderede projekt gennemfører enhver praktisk gennemførlig forbedring af sikkerheden og gør fra 2025 brug af brændstof, der er modstandsdygtigt over for ulykker. Teknologien er certificeret og godkendt af den nationale tilsynsmyndighed. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Projektet er meddelt Kommissionen i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 41 eller med artikel 1, stk. 4, i Rådets forordning (Euratom) nr. 2587/1999, hvis en af disse bestemmelser finder anvendelse, Kommissionen har afgivet udtalelse om projektet i overensstemmelse med artikel Euratomtraktatens artikel 43, og der er på tilfredsstillende vis taget højde for alle de spørgsmål, der rejses i udtalelsen, og som er relevante for anvendelsen af artikel 10, stk. 2, og artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 og af de tekniske screeningskriterier, der fastsat i dette afsnit. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den pågældende medlemsstat har forpligtet sig til hvert femte år at aflægge rapport til Kommissionen om alle følgende elementer:






  a) | tilstrækkeligheden af de samlede ressourcer, der er nævnt i punkt 1, litra c) |
| --- | --- | --- |

4.

a)

tilstrækkeligheden af de samlede ressourcer, der er nævnt i punkt 1, litra c)

| b) | de reelle fremskridt med gennemførelsen af den plan, der er nævnt i punkt 1, litra f). |
| --- | --- |

b)

de reelle fremskridt med gennemførelsen af den plan, der er nævnt i punkt 1, litra f).

På grundlag af rapporterne undersøger Kommissionen tilstrækkeligheden af de samlede ressourcer i fonden for håndtering af radioaktivt affald og fonden for nedlukning af atomanlæg, som er nævnt i punkt 1, litra c), og fremskridtene med gennemførelsen af den dokumenterede plan, der er nævnt i punkt 1, litra f), og den kan afgive en udtalelse til den pågældende medlemsstat.

| 5. | Aktiviteten er i overensstemmelse med national lovgivning, som gennemfører den lovgivning, der er nævnt i punkt 1, litra a) og b), herunder med hensyn til evaluering, navnlig gennem stresstest af modstandsdygtigheden af Unionens atomkraftværker over for ekstreme naturkatastrofer, heriblandt jordskælv. Aktiviteten finder således sted på en medlemsstats område, hvor den, der driver et atomanlæg:






  a) | har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- | --- |

5.

a)

har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom)

| b) | har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- |

b)

har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom)

| c) | har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et nukleart anlæg (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et nukleart anlæg (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom).

| 6. | Aktiviteten opfylder kravene i direktiv 2009/71/Euratom, hvilket understøttes af IAEA's og WENRA's seneste internationale retningslinjer, som bidrager til at øge nye og eksisterende atomkraftværkers modstandsdygtighed og evne til at håndtere ekstreme naturkatastrofer, heriblandt oversvømmelser og ekstreme vejrforhold. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Radioaktivt affald som omhandlet i punkt 1, litra e) og f), bortskaffes i den medlemsstat, hvor det blev frembragt, medmindre der foreligger en aftale mellem den pågældende medlemsstat og bestemmelsesmedlemsstaten som fastsat i direktiv 2011/70/Euratom. I så tilfælde har bestemmelsesmedlemsstaten indført programmer for håndtering og bortskaffelse af radioaktivt affald og råder over et velegnet deponeringsanlæg, som er i drift, i overensstemmelse med kravene i direktiv 2011/70/Euratom.






  Yderligere kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer |
| --- | --- |
| Ved aktiviteten produceres der elektricitet ved hjælp af atomenergi. Vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra elproduktion fra atomenergi ligger under tærsklen på 100 g CO2e/kWh.
  Besparelser i vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes som beskrevet i Kommissionens henstilling 2013/179/EU eller alternativt ved hjælp af ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.
  Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart. |
| Yderligere kriterier vedrørende princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« |
| 2) | Tilpasning til klimaændringer |

7.

Yderligere kriterier vedrørende væsentlige bidrag til modvirkning af klimaændringer

Ved aktiviteten produceres der elektricitet ved hjælp af atomenergi. Vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra elproduktion fra atomenergi ligger under tærsklen på 100 g CO2e/kWh.

Besparelser i vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes som beskrevet i Kommissionens henstilling 2013/179/EU eller alternativt ved hjælp af ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.

Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart.

Yderligere kriterier vedrørende princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«

2)

Tilpasning til klimaændringer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg A til dette bilag.

Aktiviteten opfylder kravene i artikel 6, litra b), artikel 8b, stk. 1, litra a), og artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom.

Aktiviteten opfylder kravene i direktiv 2009/71/Euratom, som er gennemført i overensstemmelse med IAEA's og WENRA's internationale retningslinjer vedrørende ekstreme naturkatastrofer, heriblandt oversvømmelser og ekstreme vejrforhold.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

Risici for miljøforringelse i forbindelse med bevarelse af vandkvaliteten og undgåelse af vandstress konstateres og håndteres i overensstemmelse med en forvaltningsplan for vandanvendelse og -beskyttelse, der er udarbejdet i samråd med berørte interessenter.

For at begrænse termiske anomalier i forbindelse med udledningen af spildvarme kontrollerer de, der driver atomkraftværker inde i landet, som anvender vandkøling, ved at der tages vand fra en flod eller en sø, følgende:

| a) | den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og |
| --- | --- |

a)

den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og

| b) | den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde. |
| --- | --- |

b)

den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde.

Temperaturkontrollen gennemføres i overensstemmelse med de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, eller tærskelværdier i overensstemmelse med EU-retten.

Aktiviteten er i overensstemmelse med standarderne i henhold til Industry Foundation Classes (IFC).

Atomaktiviteter udøves i overensstemmelse med kravene om drikkevand i direktiv 2000/60/EF og direktiv 2013/51/Euratom om krav om beskyttelse af befolkningens sundhed med hensyn til radioaktive stoffer i drikkevand.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Der er indført en plan for håndtering af både ikkeradioaktivt og radioaktivt affald, som sikrer maksimalt genbrug eller maksimal genanvendelse af sådant affald ved levetidens udløb i overensstemmelse med affaldshierarkiet, herunder gennem kontraktlige aftaler med affaldshåndteringspartnere, afspejling i finansielle prognoser eller officiel projektdokumentation.

I forbindelse med drift og nedlukning minimeres mængden af radioaktivt affald, og mængden af frigivelsesmaterialer maksimeres i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og under opfyldelse af kravene om strålingsbeskyttelse i direktiv 2013/59/Euratom.

Der er indført en finansieringsordning for at sikre tilstrækkelig finansiering til alle nedlukningsaktiviteter og til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og henstilling 2006/851/Euratom.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

De relevante elementer i dette afsnit er omfattet af medlemsstaternes rapporter til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag.

De ikkeradioaktive emissioner ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg. Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For atomkraftværk med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

Radioaktive udledninger til luft, vandområder og landområder (jord) opfylder de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, eller overholder de nationale tærskelværdier i overensstemmelse med direktiv 2013/51/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom.

Brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald håndteres på sikker og ansvarlig vis i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom.

Der findes en tilstrækkelig kapacitet til midlertidig oplagring for projektet, samtidig med at der er indført nationale planer for bortskaffelse for at minimere varigheden af midlertidig oplagring i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom, i henhold til hvilket oplagring af radioaktivt affald, herunder langsigtet oplagring, betragtes som en midlertidig løsning, men ikke som et alternativ til bortskaffelse.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

For lokaliteter/operationer i eller nær biodiversitetsfølsomme områder, som sandsynligvis har væsentlige indvirkninger på biodiversitetsfølsomme områder (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder), er der gennemført en passende vurdering, hvis det er relevant, og på grundlag af konklusionerne heri gennemføres de nødvendige afbødende foranstaltninger.

Lokaliteterne/operationerne må ikke være til skade for bevaringsstatussen for nogen af de levesteder og arter, der findes i beskyttede områder.

4.29.   Elproduktion fra fossile gasformige brændstoffer

Beskrivelse af aktiviteten

Opførelse eller drift af elproduktionsanlæg, der producerer elektricitet ved anvendelse af fossile gasformige brændstoffer. Denne aktivitet omfatter ikke elproduktion, hvor der udelukkende anvendes vedvarende ikkefossile gasformige og flydende brændstoffer, jf. dette bilags afsnit 4.7, og biogas og flydende biobrændsel, jf. dette bilags af afsnit 4.8.

De økonomiske aktiviteter i denne kategori kan knyttes til flere NACE-koder, navnlig D35.11 og F42.22, i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

En økonomisk aktivitet i denne kategori er en omstillingsaktivitet som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, når den efterlever de i dette afsnit fastsatte tekniske screeningskriterier.

Tekniske screeningskriterier

| Væsentligt bidrag til modvirkning af klimaændringer |
| --- |
| 1. | Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:






  a) | vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra produktion af varme/køling fra gasformige brændstoffer er lavere end 100 g CO2e/kWh.
  Vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes på grundlag af projektspecifikke data, hvor sådanne foreligger, som beskrevet i henstilling 2013/179/EU eller alternativt ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.
  Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart.
  Hvis anlæggene omfatter en hvilken som helst form for reduktion, herunder kulstofopsamling eller anvendelse af vedvarende eller kulstoffattige gasser, efterlever den pågældende reduktionsaktivitet kriterierne i det relevante afsnit i dette bilag, hvis det er relevant.
  Hvis den CO2, der ellers ville blive udledt fra elproduktionen, opfanges med henblik på underjordisk oplagring, transporteres og lagres denne CO2 under jorden i overensstemmelse med de tekniske screeningskriterier i afsnit 5.11 og 5.12 i dette bilag. |

Væsentligt bidrag til modvirkning af klimaændringer

1.

Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:

a)

vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra produktion af varme/køling fra gasformige brændstoffer er lavere end 100 g CO2e/kWh.

Vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes på grundlag af projektspecifikke data, hvor sådanne foreligger, som beskrevet i henstilling 2013/179/EU eller alternativt ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.

Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart.

Hvis anlæggene omfatter en hvilken som helst form for reduktion, herunder kulstofopsamling eller anvendelse af vedvarende eller kulstoffattige gasser, efterlever den pågældende reduktionsaktivitet kriterierne i det relevante afsnit i dette bilag, hvis det er relevant.

Hvis den CO2, der ellers ville blive udledt fra elproduktionen, opfanges med henblik på underjordisk oplagring, transporteres og lagres denne CO2 under jorden i overensstemmelse med de tekniske screeningskriterier i afsnit 5.11 og 5.12 i dette bilag.

| b) | anlæg, for hvilke byggetilladelsen er udstedt senest den 31. december 2030, opfylder alle de følgende krav:






  i) | de direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh af den producerede energi, eller de årlige direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten overstiger ikke et gennemsnit på max. 550 kg CO2e/kW af anlæggets kapacitet over 20 år |
| --- | --- | --- |

b)

anlæg, for hvilke byggetilladelsen er udstedt senest den 31. december 2030, opfylder alle de følgende krav:

i)

de direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh af den producerede energi, eller de årlige direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten overstiger ikke et gennemsnit på max. 550 kg CO2e/kW af anlæggets kapacitet over 20 år

| ii) | den elektricitet, som skal udskiftes, kan ikke produceres fra vedvarende energikilder på grundlag af en sammenlignende vurdering af det mest omkostningseffektive og teknisk gennemførlige vedvarende alternativ for den samme identificerede kapacitet. Resultatet af denne sammenlignende vurdering offentliggøres og er genstand for en høring af interessenter |
| --- | --- |

ii)

den elektricitet, som skal udskiftes, kan ikke produceres fra vedvarende energikilder på grundlag af en sammenlignende vurdering af det mest omkostningseffektive og teknisk gennemførlige vedvarende alternativ for den samme identificerede kapacitet. Resultatet af denne sammenlignende vurdering offentliggøres og er genstand for en høring af interessenter

| iii) | aktiviteten erstatter en eksisterende elproduktionsaktivitet med høje emissioner, som anvender faste eller flydende fossile brændstoffer |
| --- | --- |

iii)

aktiviteten erstatter en eksisterende elproduktionsaktivitet med høje emissioner, som anvender faste eller flydende fossile brændstoffer

| iv) | den nyinstallerede produktionskapacitet overstiger ikke det udskiftede anlægs kapacitet med mere end 15 % |
| --- | --- |

iv)

den nyinstallerede produktionskapacitet overstiger ikke det udskiftede anlægs kapacitet med mere end 15 %

| v) | anlægget er udformet og opført med henblik på anvendelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer, og omstillingen til fuld udnyttelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer finder sted senest den 31. december 2035 med et tilsagn og en kontrollerbar plan, som er godkendt af virksomhedens ledelsesorgan |
| --- | --- |

v)

anlægget er udformet og opført med henblik på anvendelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer, og omstillingen til fuld udnyttelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer finder sted senest den 31. december 2035 med et tilsagn og en kontrollerbar plan, som er godkendt af virksomhedens ledelsesorgan

| vi) | udskiftningen fører til en reduktion af emissionerne på mindst 55 % af drivhusgasemissionerne i løbet af den nyinstallerede produktionskapacitets levetid |
| --- | --- |

vi)

udskiftningen fører til en reduktion af emissionerne på mindst 55 % af drivhusgasemissionerne i løbet af den nyinstallerede produktionskapacitets levetid

| vii) | hvis aktiviteten finder sted på en medlemsstats område, hvor der anvendes kul til energiproduktion, har denne medlemsstat givet tilsagn om at udfase brugen af energiproduktion fra kul og har meddelt dette i sin integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (*8), eller i en anden retsakt.« |
| --- | --- |

vii)

hvis aktiviteten finder sted på en medlemsstats område, hvor der anvendes kul til energiproduktion, har denne medlemsstat givet tilsagn om at udfase brugen af energiproduktion fra kul og har meddelt dette i sin integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (*8), eller i en anden retsakt.«

Efterlevelse af kriterierne i punkt 1, litra b), kontrolleres af en uafhængig tredjepart. Den uafhængige tredjepartsverifikator råder over de nødvendige ressourcer og ekspertise til at foretage en sådan kontrol. Den uafhængige tredjepartsverifikator må ikke have en interessekonflikt med ejeren eller bidragyderen og er ikke involveret i udviklingen eller udøvelsen af aktiviteten. Den uafhængige tredjepartsverifikator foretager med behørig omhu kontrollen af opfyldelsen af de tekniske screeningskriterier. Navnlig offentliggør og fremsender den uafhængige tredjepart hvert år en rapport til Kommissionen, som

| a) | certificerer niveauet af direkte drivhusgasemissioner som omhandlet i punkt 1, litra b), nr. i) |
| --- | --- |

a)

certificerer niveauet af direkte drivhusgasemissioner som omhandlet i punkt 1, litra b), nr. i)

| b) | hvis det er relevant, vurderer, om de årlige direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten befinder sig i et troværdigt forløb hen imod opfyldelse af den gennemsnitlige tærskel over 20 år som omhandlet i punkt 1, litra b), nr. i) |
| --- | --- |

b)

hvis det er relevant, vurderer, om de årlige direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten befinder sig i et troværdigt forløb hen imod opfyldelse af den gennemsnitlige tærskel over 20 år som omhandlet i punkt 1, litra b), nr. i)

| c) | vurderer, om aktiviteten befinder sig i et troværdigt forløb hen imod opfyldelse af punkt 1, litra b), nr. v). |
| --- | --- |

c)

vurderer, om aktiviteten befinder sig i et troværdigt forløb hen imod opfyldelse af punkt 1, litra b), nr. v).

Når den uafhængige tredjepartsverifikator foretager den vurdering, der er omhandlet i punkt 1, litra b), tager denne særligt hensyn til de planlagte årlige direkte drivhusgasemissioner for hvert år i forløbet, de reelle årlige direkte drivhusgasemissioner, de planlagte og reelle driftstimer samt den planlagte og reelle anvendelse af vedvarende eller kulstoffattige gasser.

Med udgangspunkt i de rapporter, som Kommissionen har modtaget, kan den afgive en udtalelse til de relevante operatører. Kommissionen tager hensyn til disse rapporter, når den foretager den revurdering, der er omhandlet i artikel 19, stk. 5, i forordning (EU) 2020/852.

| 2. | Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:






  a) | ved opførelse installeres måleudstyr til overvågning af fysiske emissioner, f.eks. emissioner fra metanlækage, eller der indføres et lækagedetektions- og reparationsprogram |
| --- | --- | --- |

2.

Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:

a)

ved opførelse installeres måleudstyr til overvågning af fysiske emissioner, f.eks. emissioner fra metanlækage, eller der indføres et lækagedetektions- og reparationsprogram

| b) | ved drift rapporteres fysisk måling af emissioner, og lækage elimineres. |
| --- | --- |

b)

ved drift rapporteres fysisk måling af emissioner, og lækage elimineres.

| 3. | Hvis der ved aktiviteten anvendes en blanding af fossile gasformige brændstoffer med gasformige eller flydende biobrændsler, opfylder den biomasse fra landbrug, der anvendes til produktion af biobrændsler, kriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens skovbiomasse opfylder kriterierne i nævnte direktivs artikel 29, stk. 6 og 7. |
| --- | --- |

3.

Hvis der ved aktiviteten anvendes en blanding af fossile gasformige brændstoffer med gasformige eller flydende biobrændsler, opfylder den biomasse fra landbrug, der anvendes til produktion af biobrændsler, kriterierne i artikel 29, stk. 2-5, i direktiv (EU) 2018/2001, mens skovbiomasse opfylder kriterierne i nævnte direktivs artikel 29, stk. 6 og 7.

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (»DNSH«)

| 2) | Tilpasning til klimaændringer |
| --- | --- |

2)

Tilpasning til klimaændringer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg A til dette bilag.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Ikke relevant

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag.

Emissionerne ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i de seneste relevante BAT-konklusioner, herunder BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg.

Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For fyringsanlæg med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.

4.30.   Højeffektiv kraftvarmeproduktion og elproduktion fra fossile gasformige brændstoffer

Beskrivelse af aktiviteten

Opførelse, renovering og drift af anlæg til kraftvarmeproduktion af varme/køling og elektricitet, som anvender fossile gasformige brændstoffer. Denne aktivitet omfatter ikke højeffektiv kraftvarmeproduktion af varme/køling og elektricitet, hvor der udelukkende anvendes vedvarende ikkefossile gasformige og flydende brændstoffer, jf. dette bilags afsnit 4.19, og biogas og flydende biobrændsel, jf. dette bilags af afsnit 4.20.

De økonomiske aktiviteter i denne kategori kan knyttes til NACE-kode D35.11 og D35.30 i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

En økonomisk aktivitet i denne kategori er en omstillingsaktivitet som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, når den efterlever de i dette afsnit fastsatte tekniske screeningskriterier.

Tekniske screeningskriterier

| Væsentligt bidrag til modvirkning af klimaændringer |
| --- |
| 1. | Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:






  a) | vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra kraftvarmeproduktion af varme/køling og elektricitet fra gasformige brændstoffer er lavere end 100 g CO2e pr. 1 kWh energiproduktion fra kraftvarmeproduktionen.
  Vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes på grundlag af projektspecifikke data, hvor sådanne foreligger, som beskrevet i henstilling 2013/179/EU eller alternativt ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.
  Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart.
  Hvis anlæggene omfatter en hvilken som helst form for reduktion, herunder kulstofopsamling eller anvendelse af vedvarende eller kulstoffattige gasser, er den pågældende reduktionsaktivitet i overensstemmelse med de relevante afsnit i dette bilag, hvis det er relevant. Hvis den CO2, der udledes fra elproduktionen, opfanges, skal denne CO2 overholde de emissionsgrænser, der er fastsat i dette afsnits punkt 1, og den skal transporteres og lagres under jorden på en måde, der opfylder de tekniske screeningskriterier for transport af CO2 og lagring af CO2, som er fastsat i henholdsvis afsnit 5.11 og 5.12 i dette bilag. |

Væsentligt bidrag til modvirkning af klimaændringer

1.

Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:

a)

vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra kraftvarmeproduktion af varme/køling og elektricitet fra gasformige brændstoffer er lavere end 100 g CO2e pr. 1 kWh energiproduktion fra kraftvarmeproduktionen.

Vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes på grundlag af projektspecifikke data, hvor sådanne foreligger, som beskrevet i henstilling 2013/179/EU eller alternativt ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.

Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart.

Hvis anlæggene omfatter en hvilken som helst form for reduktion, herunder kulstofopsamling eller anvendelse af vedvarende eller kulstoffattige gasser, er den pågældende reduktionsaktivitet i overensstemmelse med de relevante afsnit i dette bilag, hvis det er relevant. Hvis den CO2, der udledes fra elproduktionen, opfanges, skal denne CO2 overholde de emissionsgrænser, der er fastsat i dette afsnits punkt 1, og den skal transporteres og lagres under jorden på en måde, der opfylder de tekniske screeningskriterier for transport af CO2 og lagring af CO2, som er fastsat i henholdsvis afsnit 5.11 og 5.12 i dette bilag.

| b) | anlæg, for hvilke byggetilladelsen er udstedt senest den 31. december 2030, opfylder alle de følgende krav:






  i) | aktiviteten opnår primærenergibesparelser på mindst 10 % sammenlignet med henvisningerne til separat produktion af varme og elektricitet. Primærenergibesparelserne beregnes på grundlag af de formler, der er fastsat i direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- | --- |

b)

anlæg, for hvilke byggetilladelsen er udstedt senest den 31. december 2030, opfylder alle de følgende krav:

i)

aktiviteten opnår primærenergibesparelser på mindst 10 % sammenlignet med henvisningerne til separat produktion af varme og elektricitet. Primærenergibesparelserne beregnes på grundlag af de formler, der er fastsat i direktiv 2012/27/EU

| ii) | de direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh af den producerede energi |
| --- | --- |

ii)

de direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh af den producerede energi

| iii) | den elektricitet og/eller varme/køling, som skal udskiftes, kan ikke produceres fra vedvarende energikilder på grundlag af en sammenlignende vurdering af det mest omkostningseffektive og teknisk gennemførlige vedvarende alternativ for den samme identificerede kapacitet. Resultatet af denne sammenlignende vurdering offentliggøres og er genstand for en høring af interessenter |
| --- | --- |

iii)

den elektricitet og/eller varme/køling, som skal udskiftes, kan ikke produceres fra vedvarende energikilder på grundlag af en sammenlignende vurdering af det mest omkostningseffektive og teknisk gennemførlige vedvarende alternativ for den samme identificerede kapacitet. Resultatet af denne sammenlignende vurdering offentliggøres og er genstand for en høring af interessenter

| iv) | aktiviteten erstatter en eksisterende aktivitet i form af kraftvarmeproduktion af varme/køling og elektricitet, som har høje emissioner, en separat varme-/køleproduktionsaktivitet eller en separat elproduktionsaktivitet, der anvender faste eller flydende fossile brændstoffer |
| --- | --- |

iv)

aktiviteten erstatter en eksisterende aktivitet i form af kraftvarmeproduktion af varme/køling og elektricitet, som har høje emissioner, en separat varme-/køleproduktionsaktivitet eller en separat elproduktionsaktivitet, der anvender faste eller flydende fossile brændstoffer

| v) | den nyinstallerede produktionskapacitet overstiger ikke det udskiftede anlægs kapacitet |
| --- | --- |

v)

den nyinstallerede produktionskapacitet overstiger ikke det udskiftede anlægs kapacitet

| vi) | anlægget er udformet og opført med henblik på anvendelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer, og omstillingen til fuld udnyttelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer finder sted senest den 31. december 2035 med et tilsagn og en kontrollerbar plan, som er godkendt af virksomhedens ledelsesorgan |
| --- | --- |

vi)

anlægget er udformet og opført med henblik på anvendelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer, og omstillingen til fuld udnyttelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer finder sted senest den 31. december 2035 med et tilsagn og en kontrollerbar plan, som er godkendt af virksomhedens ledelsesorgan

| vii) | udskiftningen fører til en reduktion af emissionerne på mindst 55 % drivhusgasemissioner pr. KWh produceret energi |
| --- | --- |

vii)

udskiftningen fører til en reduktion af emissionerne på mindst 55 % drivhusgasemissioner pr. KWh produceret energi

| viii) | renoveringen af anlægget øger ikke anlæggets produktionskapacitet |
| --- | --- |

viii)

renoveringen af anlægget øger ikke anlæggets produktionskapacitet

| ix) | hvis aktiviteten finder sted på en medlemsstats område, hvor der anvendes kul til energiproduktion, har denne medlemsstat givet tilsagn om at udfase brugen af energiproduktion fra kul og har meddelt dette i sin integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 3 i forordning (EU) 2018/1999, eller i en anden retsakt. |
| --- | --- |

ix)

hvis aktiviteten finder sted på en medlemsstats område, hvor der anvendes kul til energiproduktion, har denne medlemsstat givet tilsagn om at udfase brugen af energiproduktion fra kul og har meddelt dette i sin integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 3 i forordning (EU) 2018/1999, eller i en anden retsakt.

Efterlevelse af kriterierne i punkt 1, litra b), kontrolleres af en uafhængig tredjepart. Den uafhængige tredjepartsverifikator råder over de nødvendige ressourcer og ekspertise til at foretage en sådan kontrol. Den uafhængige tredjepartsverifikator må ikke have en interessekonflikt med ejeren eller bidragyderen og er ikke involveret i udviklingen eller udøvelsen af aktiviteten. Den uafhængige tredjepartsverifikator foretager med behørig omhu kontrollen af opfyldelsen af de tekniske screeningskriterier. Navnlig offentliggør og fremsender den uafhængige tredjepart hvert år en rapport til Kommissionen, som

| a) | certificerer niveauet af direkte drivhusgasemissioner som omhandlet i punkt 1, litra b), nr. ii) |
| --- | --- |

a)

certificerer niveauet af direkte drivhusgasemissioner som omhandlet i punkt 1, litra b), nr. ii)

| b) | vurderer, om aktiviteten befinder sig i et troværdigt forløb hen imod opfyldelse af punkt 1, litra b), nr. vi). |
| --- | --- |

b)

vurderer, om aktiviteten befinder sig i et troværdigt forløb hen imod opfyldelse af punkt 1, litra b), nr. vi).

Med udgangspunkt i de rapporter, som Kommissionen har modtaget, kan den afgive en udtalelse til de berørte operatører. Kommissionen tager hensyn til disse rapporter, når den foretager den revurdering, der er omhandlet i artikel 19, stk. 5, i forordning (EU) 2020/852.

| 2. | Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:






  a) | ved opførelse installeres måleudstyr til overvågning af fysiske emissioner, herunder emissioner fra metanlækage, eller der indføres et lækagedetektions- og reparationsprogram |
| --- | --- | --- |

2.

Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:

a)

ved opførelse installeres måleudstyr til overvågning af fysiske emissioner, herunder emissioner fra metanlækage, eller der indføres et lækagedetektions- og reparationsprogram

| b) | ved drift rapporteres fysisk måling af metanemissioner, og eventuelle lækager elimineres. |
| --- | --- |

b)

ved drift rapporteres fysisk måling af metanemissioner, og eventuelle lækager elimineres.

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (»DNSH«)

| 2) | Tilpasning til klimaændringer |
| --- | --- |

2)

Tilpasning til klimaændringer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg A til dette bilag.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Ikke relevant

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag.

Emissionerne ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i de seneste relevante BAT-konklusioner, herunder BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg.

Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For fyringsanlæg med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.

4.31.   Kraftvarmeproduktion fra fossile gasformige brændstoffer i et effektivt fjernvarme- og fjernkølingssystem

Beskrivelse af aktiviteten

Opførelse, renovering og drift af varmeproduktionsanlæg, som producerer varme/køling ved hjælp af fossile gasformige brændstoffer, der er koblet sammen med effektiv fjernvarme- og fjernkøling, jf. artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU. Denne aktivitet omfatter ikke produktion af varme/køling i et effektivt fjernvarmesystem, hvor der udelukkende anvendes vedvarende ikkefossile gasformige og flydende brændstoffer, jf. dette bilags afsnit 4.23, og biogas og flydende biobrændsel, jf. dette bilags afsnit 4.24.

Aktiviteten er klassificeret under NACE-kode D35.30 i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

En økonomisk aktivitet i denne kategori er en omstillingsaktivitet som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EU) 2020/852, når den efterlever de i dette afsnit fastsatte tekniske screeningskriterier.

Tekniske screeningskriterier

| Væsentligt bidrag til modvirkning af klimaændringer |
| --- |
| 1. | Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:






  a) | Vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra produktion af varme/køling fra gasformige brændstoffer er lavere end 100 g CO2e/kWh. Besparelser i vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes som beskrevet i Kommissionens henstilling 2013/179/EU eller alternativt ved hjælp af ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.
  Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart.
  Hvis anlæggene omfatter en hvilken som helst form for reduktion, herunder kulstofopsamling eller anvendelse af vedvarende eller kulstoffattige gasser, er den pågældende reduktionsaktivitet i overensstemmelse med de relevante afsnit i dette bilag, hvis det er relevant. Hvis den CO2, der udledes fra elproduktionen, opfanges, skal denne CO2 overholde de emissionsgrænser, der er fastsat i dette afsnits punkt 1, og den skal transporteres og lagres under jorden på en måde, der opfylder de tekniske screeningskriterier for transport af CO2 og lagring af CO2, som er fastsat i henholdsvis afsnit 5.11 og 5.12 i dette bilag. |

Væsentligt bidrag til modvirkning af klimaændringer

1.

Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:

a)

Vugge-til-grav-drivhusgasemissionerne fra produktion af varme/køling fra gasformige brændstoffer er lavere end 100 g CO2e/kWh. Besparelser i vugge til grav-drivhusgasemissioner beregnes som beskrevet i Kommissionens henstilling 2013/179/EU eller alternativt ved hjælp af ISO 14067:2018 eller ISO 14064-1:2018.

Kvantificerede vugge-til-grav-drivhusgasemissioner kontrolleres af en uafhængig tredjepart.

Hvis anlæggene omfatter en hvilken som helst form for reduktion, herunder kulstofopsamling eller anvendelse af vedvarende eller kulstoffattige gasser, er den pågældende reduktionsaktivitet i overensstemmelse med de relevante afsnit i dette bilag, hvis det er relevant. Hvis den CO2, der udledes fra elproduktionen, opfanges, skal denne CO2 overholde de emissionsgrænser, der er fastsat i dette afsnits punkt 1, og den skal transporteres og lagres under jorden på en måde, der opfylder de tekniske screeningskriterier for transport af CO2 og lagring af CO2, som er fastsat i henholdsvis afsnit 5.11 og 5.12 i dette bilag.

| b) | anlæg, for hvilke byggetilladelsen er udstedt senest den 31. december 2030, opfylder alle de følgende krav:






  i) | den termiske energi, som produceres ved aktiviteten, anvendes i et effektivt fjernvarme- og fjernkølingssystem, jf. definitionen i direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- | --- |

b)

anlæg, for hvilke byggetilladelsen er udstedt senest den 31. december 2030, opfylder alle de følgende krav:

i)

den termiske energi, som produceres ved aktiviteten, anvendes i et effektivt fjernvarme- og fjernkølingssystem, jf. definitionen i direktiv 2012/27/EU

| ii) | de direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh af den producerede energi |
| --- | --- |

ii)

de direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh af den producerede energi

| iii) | den varme/køling, som skal udskiftes, kan ikke produceres fra vedvarende energikilder på grundlag af en sammenlignende vurdering af det mest omkostningseffektive og teknisk gennemførlige vedvarende alternativ for den samme identificerede kapacitet. Resultatet af denne sammenlignende vurdering offentliggøres og er genstand for en høring af interessenter |
| --- | --- |

iii)

den varme/køling, som skal udskiftes, kan ikke produceres fra vedvarende energikilder på grundlag af en sammenlignende vurdering af det mest omkostningseffektive og teknisk gennemførlige vedvarende alternativ for den samme identificerede kapacitet. Resultatet af denne sammenlignende vurdering offentliggøres og er genstand for en høring af interessenter

| iv) | aktiviteten erstatter en eksisterende varme-/kølingsaktivitet med høje emissioner, som anvender faste eller flydende fossile brændstoffer |
| --- | --- |

iv)

aktiviteten erstatter en eksisterende varme-/kølingsaktivitet med høje emissioner, som anvender faste eller flydende fossile brændstoffer

| v) | den nyinstallerede produktionskapacitet overstiger ikke det udskiftede anlægs kapacitet |
| --- | --- |

v)

den nyinstallerede produktionskapacitet overstiger ikke det udskiftede anlægs kapacitet

| vi) | anlægget er udformet og opført med henblik på anvendelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer, og omstillingen til fuld udnyttelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer finder sted senest den 31. december 2035 med et tilsagn og en kontrollerbar plan, som er godkendt af virksomhedens ledelsesorgan |
| --- | --- |

vi)

anlægget er udformet og opført med henblik på anvendelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer, og omstillingen til fuld udnyttelse af vedvarende og/eller kulstoffattige gasformige brændstoffer finder sted senest den 31. december 2035 med et tilsagn og en kontrollerbar plan, som er godkendt af virksomhedens ledelsesorgan

| vii) | udskiftningen fører til en reduktion af emissionerne på mindst 55 % drivhusgasemissioner pr. KWh produceret energi |
| --- | --- |

vii)

udskiftningen fører til en reduktion af emissionerne på mindst 55 % drivhusgasemissioner pr. KWh produceret energi

| viii) | renoveringen af anlægget øger ikke anlæggets produktionskapacitet |
| --- | --- |

viii)

renoveringen af anlægget øger ikke anlæggets produktionskapacitet

| ix) | hvis aktiviteten finder sted på en medlemsstats område, hvor der anvendes kul til energiproduktion, har denne medlemsstat givet tilsagn om at udfase brugen af energiproduktion fra kul og har meddelt dette i sin integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 3 i forordning (EU) 2018/1999, eller i en anden retsakt. |
| --- | --- |

ix)

hvis aktiviteten finder sted på en medlemsstats område, hvor der anvendes kul til energiproduktion, har denne medlemsstat givet tilsagn om at udfase brugen af energiproduktion fra kul og har meddelt dette i sin integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 3 i forordning (EU) 2018/1999, eller i en anden retsakt.

Efterlevelse af kriterierne i punkt 1, litra b), kontrolleres af en uafhængig tredjepart. Den uafhængige tredjepartsverifikator råder over de nødvendige ressourcer og ekspertise til at foretage en sådan kontrol. Den uafhængige tredjepartsverifikator må ikke have en interessekonflikt med ejeren eller bidragyderen og er ikke involveret i udviklingen eller udøvelsen af aktiviteten. Den uafhængige tredjepartsverifikator foretager med behørig omhu kontrollen af opfyldelsen af de tekniske screeningskriterier. Navnlig offentliggør og fremsender den uafhængige tredjepart hvert år en rapport til Kommissionen, som

| a) | certificerer niveauet af direkte drivhusgasemissioner som omhandlet i punkt 1, litra b), nr. ii) |
| --- | --- |

a)

certificerer niveauet af direkte drivhusgasemissioner som omhandlet i punkt 1, litra b), nr. ii)

| b) | vurderer, om aktiviteten befinder sig i et troværdigt forløb hen imod opfyldelse af punkt 1, litra b), nr. vi). |
| --- | --- |

b)

vurderer, om aktiviteten befinder sig i et troværdigt forløb hen imod opfyldelse af punkt 1, litra b), nr. vi).

Med udgangspunkt i de rapporter, som Kommissionen har modtaget, kan den afgive en udtalelse til de berørte operatører. Kommissionen tager hensyn til disse rapporter, når den foretager den revurdering, der er omhandlet i artikel 19, stk. 5, i forordning (EU) 2020/852.

| 2. | Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:






  a) | ved opførelse installeres måleudstyr til overvågning af fysiske emissioner, f.eks. emissioner fra metanlækage, eller der indføres et lækagedetektions- og reparationsprogram |
| --- | --- | --- |

2.

Aktiviteten efterlever et af følgende kriterier:

a)

ved opførelse installeres måleudstyr til overvågning af fysiske emissioner, f.eks. emissioner fra metanlækage, eller der indføres et lækagedetektions- og reparationsprogram

| b) | ved drift rapporteres fysisk måling af metanemissioner, og eventuelle lækager elimineres. |
| --- | --- |

b)

ved drift rapporteres fysisk måling af metanemissioner, og eventuelle lækager elimineres.

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (»DNSH«)

| 2) | Tilpasning til klimaændringer |
| --- | --- |

2)

Tilpasning til klimaændringer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg A til dette bilag.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Ikke relevant

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag.

Emissionerne ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i de seneste relevante BAT-konklusioner, herunder BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg.

Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For fyringsanlæg med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.

---

(*1)  Rådets direktiv 2009/71/Euratom af 25. juni 2009 om EF-rammebestemmelser for nukleare anlægs nukleare sikkerhed (EUT L 172 af 2.7.2009, s. 18).

*1

(*2)  Rådets direktiv 2011/70/Euratom af 19. juli 2011 om fastsættelse af en fællesskabsramme for ansvarlig og sikker håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald (EUT L 199 af 2.8.2011, s. 48).

*2

(*3)  Rådets direktiv 2013/59/Euratom af 5. december 2013 om fastlæggelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse mod de farer, som er forbundet med udsættelse for ioniserende stråling og om ophævelse af direktiv 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom og 2003/122/Euratom (EUT L 13 af 17.1.2014, s. 1).

*3

(*4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU af 13. december 2011 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EUT L 26 af 28.1.2012, s. 1).

*4

(*5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

*5

(*6)  Kommissionens henstilling 2006/851/Euratom af 24. oktober 2006 om forvaltningen af de finansielle ressourcer til nedlæggelse af nukleare anlæg og til forvaltning af brugt brændsel og radioaktivt affald (EUT L 330 af 28.11.2006, s. 31).

*6

(*7)  Rådets direktiv 2013/51/Euratom af 22. oktober 2013 om krav om beskyttelse af befolkningens sundhed med hensyn til radioaktive stoffer i drikkevand (EUT L 296 af 7.11.2013, s. 12).

*7

(*8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

*8

---

BILAG II

I bilag II til delegeret forordning (EU) 2021/2139 indsættes følgende som afsnit 4.26, 4.27, 4.28, 4.29, 4.30 og 4.31:

»4.26.   Prækommercielle faser af avancerede teknologier til produktion af energi fra nukleare processer med en minimal mængde affald fra brændselskredsløbet

Beskrivelse af aktiviteten

Forskning inden for samt udvikling, demonstration og ibrugtagning af innovative elproduktionsanlæg, som har fået licens af medlemsstaternes kompetente myndigheder i overensstemmelse med gældende national ret, og som producerer energi fra nukleare processer med en minimal mængde affald fra brændselskredsløbet.

Aktiviteten er klassificeret under NACE-kode M72 og M72.1 i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

Tekniske screeningskriterier

| Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer |
| --- |
| 1. | Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet. |

Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer

1.

Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet.

| 2. | De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:






  a) | screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:

a)

screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid

| b) | hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet |
| --- | --- |

b)

hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet

| c) | en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko. |
| --- | --- |

c)

en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko.

Vurderingen af klimarisici og sårbarhed står i et rimeligt forhold til aktivitetens omfang og forventede levetid, således at:

| a) | vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala |
| --- | --- |

a)

vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala

| b) | for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (1), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer. |
| --- | --- |

b)

for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (1), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer.

| 3. | Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (2), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (3)- eller betalingsmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (2), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (3)- eller betalingsmodeller.

| 4. | De gennemførte tilpasningsløsninger:






  a) | har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici |
| --- | --- | --- |

4.

De gennemførte tilpasningsløsninger:

a)

har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici

| b) | begunstiger naturbaserede løsninger (4) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (5) i det omfang, det er muligt |
| --- | --- |

b)

begunstiger naturbaserede løsninger (4) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (5) i det omfang, det er muligt

| c) | er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier |
| --- | --- |

c)

er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier

| d) | overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes |
| --- | --- |

d)

overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes

| e) | hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet. |
| --- | --- |

e)

hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet.

| 5. | Aktiviteten er i overensstemmelse med Euratomtraktatens bestemmelser og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom og direktiv 2011/70/Euratom, samt gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig direktiv 2011/92/EU og direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

5.

Aktiviteten er i overensstemmelse med Euratomtraktatens bestemmelser og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom og direktiv 2011/70/Euratom, samt gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig direktiv 2011/92/EU og direktiv 2000/60/EF

| 6. | Aktiviteten er i overensstemmelse med national lovgivning, som gennemfører direktiv 2009/71/Euratom, herunder med hensyn til evaluering gennem stresstest af modstandsdygtigheden af Unionens atomkraftværker over for ekstreme naturkatastrofer, heriblandt jordskælv. Aktiviteten finder således sted på en medlemsstats område, hvor den, der driver et atomanlæg:






  a) | har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- | --- |

6.

Aktiviteten er i overensstemmelse med national lovgivning, som gennemfører direktiv 2009/71/Euratom, herunder med hensyn til evaluering gennem stresstest af modstandsdygtigheden af Unionens atomkraftværker over for ekstreme naturkatastrofer, heriblandt jordskælv. Aktiviteten finder således sted på en medlemsstats område, hvor den, der driver et atomanlæg:

a)

har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom)

| b) | har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- |

b)

har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom)

| c) | har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget, har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et atomkraftværk (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget, har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et atomkraftværk (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom).

Aktiviteten opfylder kravene i direktiv 2009/71/Euratom, hvilket understøttes af IAEA's og WENRA's seneste internationale retningslinjer, som bidrager til at øge nye og eksisterende atomkraftværkers modstandsdygtighed og evne til at håndtere ekstreme naturkatastrofer, heriblandt oversvømmelser og ekstreme vejrforhold.

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (»DNSH«)

| 1) | Modvirkning af klimaændringer |
| --- | --- |

1)

Modvirkning af klimaændringer

De direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

Risici for miljøforringelse i forbindelse med bevarelse af vandkvaliteten og undgåelse af vandstress konstateres og håndteres i overensstemmelse med en forvaltningsplan for vandanvendelse og -beskyttelse, der er udarbejdet i samråd med berørte interessenter.

For at begrænse termiske anomalier i forbindelse med udledningen af spildvarme skal de, der driver indenlandske atomkraftværker, som anvender vandkøling, ved at der tages vand fra en flod eller en sø, kontrollere følgende:

| a) | den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og |
| --- | --- |

a)

den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og

| b) | den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde. |
| --- | --- |

b)

den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde.

Temperaturkontrollen gennemføres i overensstemmelse med de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, eller tærskelværdier i overensstemmelse med EU's lovramme.

Aktiviteten er i overensstemmelse med standarderne i henhold til Industry Foundation Classes (IFC).

Atomaktiviteter udøves i overensstemmelse med kravene om drikkevand i direktiv 2000/60/EF og direktiv 2013/51/Euratom om krav om beskyttelse af befolkningens sundhed med hensyn til radioaktive stoffer i drikkevand.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Der er indført en plan for håndtering af både ikkeradioaktivt og radioaktivt affald, som sikrer maksimalt genbrug eller maksimal genanvendelse af sådant affald ved levetidens udløb i overensstemmelse med affaldshierarkiet, herunder gennem kontraktlige aftaler med affaldshåndteringspartnere, afspejling i finansielle prognoser eller officiel projektdokumentation.

I forbindelse med drift og nedlukning minimeres mængden af radioaktivt affald, og mængden af frigivelsesmaterialer maksimeres i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og under opfyldelse af kravene om strålingsbeskyttelse i direktiv 2013/59/Euratom.

Der er indført en finansieringsordning for at sikre tilstrækkelig finansiering til alle nedlukningsaktiviteter og til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og henstilling 2006/851/Euratom.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

De relevante elementer i dette afsnit er omfattet af medlemsstaternes rapporter til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag. De ikkeradioaktive emissioner ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg. Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For atomkraftværk med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

Radioaktive udledninger til luft, vandområder og terræn (jord) opfylder de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, og/eller overholder de nationale tærskelværdier i overensstemmelse med direktiv 2013/51/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom.

Brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald håndteres på sikker og ansvarlig vis i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom.

Der findes en tilstrækkelig kapacitet til midlertidig oplagring for projektet, samtidig med at der er indført nationale planer for bortskaffelse for at minimere varigheden af midlertidig oplagring i overensstemmelse med bestemmelsen i direktiv 2011/70/Euratom, i henhold til hvilken oplagring af radioaktivt affald, herunder langsigtet oplagring, betragtes som en midlertidig løsning, men ikke som et alternativ til bortskaffelse.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

For lokaliteter/operationer i eller nær biodiversitetsfølsomme områder, som sandsynligvis har væsentlige indvirkninger på biodiversitetsfølsomme områder (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder), er der gennemført en passende vurdering, hvis det er relevant, og på grundlag af konklusionerne heri gennemføres de nødvendige afbødende foranstaltninger.

Lokaliteterne/operationerne må ikke være til skade for bevaringsstatussen for nogen af de levesteder og arter, der findes i beskyttede områder.

4.27.   Opførelse og sikker drift af nye atomkraftværker med henblik på el- og/eller varmeproduktion, herunder på brintproduktion, ved anvendelse af de bedste tilgængelige teknologier

Beskrivelse af aktiviteten

Opførelse og sikker drift af nye atomanlæg, for hvilke medlemsstaternes kompetente myndigheder har udstedt en byggetilladelse inden udgangen af 2045 i overensstemmelse med gældende national ret, med henblik på elproduktion eller varmebehandling, herunder med henblik på fjernvarme eller industrielle processer såsom brintproduktion (nye atomanlæg) samt sikkerhedsopgraderinger heraf.

Aktiviteten er klassificeret under NACE-kode D35.11 og F42.22 i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

Tekniske screeningskriterier

| Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer |
| --- |
| 1. | Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet. |

Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer

1.

Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet.

| 2. | De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:






  a) | screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:

a)

screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid

| b) | hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet |
| --- | --- |

b)

hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet

| c) | en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko. |
| --- | --- |

c)

en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko.

Vurderingen af klimarisici og sårbarhed står i et rimeligt forhold til aktivitetens omfang og forventede levetid, således at:

| a) | vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala |
| --- | --- |

a)

vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala

| b) | for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (6), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer. |
| --- | --- |

b)

for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (6), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer.

| 3. | Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (7), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (8)- eller betalingsmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (7), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (8)- eller betalingsmodeller.

| 4. | De gennemførte tilpasningsløsninger:






  a) | har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici |
| --- | --- | --- |

4.

De gennemførte tilpasningsløsninger:

a)

har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici

| b) | begunstiger naturbaserede løsninger (9) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (10) i det omfang, det er muligt |
| --- | --- |

b)

begunstiger naturbaserede løsninger (9) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (10) i det omfang, det er muligt

| c) | er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier |
| --- | --- |

c)

er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier

| d) | overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes |
| --- | --- |

d)

overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes

| e) | hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet. |
| --- | --- |

e)

hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet.

| 5. | Aktiviteten er i overensstemmelse med Euratomtraktatens bestemmelser og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom og direktiv 2011/70/Euratom, samt gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig direktiv 2011/92/EU og direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

5.

Aktiviteten er i overensstemmelse med Euratomtraktatens bestemmelser og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom og direktiv 2011/70/Euratom, samt gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig direktiv 2011/92/EU og direktiv 2000/60/EF

| 6. | Aktiviteten er i overensstemmelse med national lovgivning, som gennemfører direktiv 2009/71/Euratom, herunder med hensyn til evaluering gennem stresstest af modstandsdygtigheden af Unionens atomkraftværker over for ekstreme naturkatastrofer, heriblandt jordskælv. Aktiviteten finder således sted på en medlemsstats område, hvor den, der driver et atomanlæg:






  a) | har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- | --- |

6.

Aktiviteten er i overensstemmelse med national lovgivning, som gennemfører direktiv 2009/71/Euratom, herunder med hensyn til evaluering gennem stresstest af modstandsdygtigheden af Unionens atomkraftværker over for ekstreme naturkatastrofer, heriblandt jordskælv. Aktiviteten finder således sted på en medlemsstats område, hvor den, der driver et atomanlæg:

a)

har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom)

| b) | har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- |

b)

har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom)

| c) | har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget, har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et atomkraftværk (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget, har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et atomkraftværk (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom).

Aktiviteten opfylder kravene i direktiv 2009/71/Euratom, hvilket understøttes af IAEA's og WENRA's seneste internationale retningslinjer, som bidrager til at øge nye og eksisterende atomkraftværkers modstandsdygtighed og evne til at håndtere ekstreme naturkatastrofer, heriblandt oversvømmelser og ekstreme vejrforhold.

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (»DNSH«)

| 1) | Modvirkning af klimaændringer |
| --- | --- |

1)

Modvirkning af klimaændringer

De direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

Risici for miljøforringelse i forbindelse med bevarelse af vandkvaliteten og undgåelse af vandstress konstateres og håndteres i overensstemmelse med en forvaltningsplan for vandanvendelse og -beskyttelse, der er udarbejdet i samråd med berørte interessenter.

For at begrænse termiske anomalier i forbindelse med udledningen af spildvarme skal de, der driver indenlandske atomkraftværker, som anvender vandkøling, ved at der tages vand fra en flod eller en sø, kontrollere følgende:

| a) | den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og |
| --- | --- |

a)

den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og

| b) | den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde. |
| --- | --- |

b)

den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde.

Temperaturkontrollen gennemføres i overensstemmelse med de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, og/eller tærskelværdier i overensstemmelse med EU's lovramme.

Aktiviteten er i overensstemmelse med standarderne i henhold til Industry Foundation Classes (IFC).

Atomaktiviteter udøves i overensstemmelse med kravene om drikkevand i direktiv 2000/60/EF og direktiv 2013/51/Euratom om krav om beskyttelse af befolkningens sundhed med hensyn til radioaktive stoffer i drikkevand.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Der er indført en plan for håndtering af både ikkeradioaktivt og radioaktivt affald, som sikrer maksimalt genbrug eller maksimal genanvendelse af sådant affald ved levetidens udløb i overensstemmelse med affaldshierarkiet, herunder gennem kontraktlige aftaler med affaldshåndteringspartnere, afspejling i finansielle prognoser eller officiel projektdokumentation.

I forbindelse med drift og nedlukning minimeres mængden af radioaktivt affald, og mængden af frigivelsesmaterialer maksimeres i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og under opfyldelse af kravene om strålingsbeskyttelse i direktiv 2013/59/Euratom.

Der er indført en finansieringsordning for at sikre tilstrækkelig finansiering til alle nedlukningsaktiviteter og til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og henstilling 2006/851/Euratom.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

De relevante elementer i dette afsnit er omfattet af medlemsstaternes rapporter til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag. De ikkeradioaktive emissioner ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg. Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For atomkraftværk med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

Radioaktive udledninger til luft, vandområder og terræn (jord) opfylder de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, og/eller overholder de nationale tærskelværdier i overensstemmelse med direktiv 2013/51/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom.

Brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald håndteres på sikker og ansvarlig vis i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom.

Der findes en tilstrækkelig kapacitet til midlertidig oplagring for projektet, samtidig med at der er indført nationale planer for bortskaffelse for at minimere varigheden af midlertidig oplagring i overensstemmelse med bestemmelsen i direktiv 2011/70/Euratom, i henhold til hvilken oplagring af radioaktivt affald, herunder langsigtet oplagring, betragtes som en midlertidig løsning, men ikke som et alternativ til bortskaffelse.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

For lokaliteter/operationer i eller nær biodiversitetsfølsomme områder, som sandsynligvis har væsentlige indvirkninger på biodiversitetsfølsomme områder (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder), er der gennemført en passende vurdering, hvis det er relevant, og på grundlag af konklusionerne heri gennemføres de nødvendige afbødende foranstaltninger.

Lokaliteterne/operationerne må ikke være til skade for bevaringsstatussen for nogen af de levesteder og arter, der findes i beskyttede områder.

4.28.   Elproduktion fra atomenergi i eksisterende anlæg

Beskrivelse af aktiviteten

Ændringer af eksisterende atomanlæg med henblik på forlængelse, som medlemsstaternes kompetente myndigheder har givet tilladelse til inden udgangen af 2040 i overensstemmelse med gældende national ret, af driftstiden for sikker drift af atomanlæg, som producerer elektricitet eller varme fra atomenergi (»atomkraftværker«).

Aktiviteten er klassificeret under NACE-kode D35.11 og F42.2 i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

Tekniske screeningskriterier

| Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer |
| --- |
| 1. | Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet. |

Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer

1.

Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet.

| 2. | De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:






  a) | screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:

a)

screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid

| b) | hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet |
| --- | --- |

b)

hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet

| c) | en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko. |
| --- | --- |

c)

en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko.

Vurderingen af klimarisici og sårbarhed står i et rimeligt forhold til aktivitetens omfang og forventede levetid, således at:

| a) | vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala |
| --- | --- |

a)

vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala

| b) | for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (11), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer. |
| --- | --- |

b)

for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (11), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer.

| 3. | Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (12), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (13)- eller betalingsmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (12), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (13)- eller betalingsmodeller.

| 4. | De gennemførte tilpasningsløsninger:






  a) | har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici |
| --- | --- | --- |

4.

De gennemførte tilpasningsløsninger:

a)

har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici

| b) | begunstiger naturbaserede løsninger (14) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (15) i det omfang, det er muligt |
| --- | --- |

b)

begunstiger naturbaserede løsninger (14) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (15) i det omfang, det er muligt

| c) | er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier |
| --- | --- |

c)

er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier

| d) | overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes |
| --- | --- |

d)

overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes

| e) | hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet. |
| --- | --- |

e)

hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet.

| 5. | Aktiviteten er i overensstemmelse med Euratomtraktatens bestemmelser og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom og direktiv 2011/70/Euratom, samt gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig direktiv 2011/92/EU og direktiv 2000/60/EF |
| --- | --- |

5.

Aktiviteten er i overensstemmelse med Euratomtraktatens bestemmelser og den lovgivning, der er vedtaget på grundlag heraf, navnlig direktiv 2013/59/Euratom, direktiv 2009/71/Euratom og direktiv 2011/70/Euratom, samt gældende EU-miljølovgivning, som er vedtaget i henhold til artikel 192 i TEUF, navnlig direktiv 2011/92/EU og direktiv 2000/60/EF

| 6. | Aktiviteten er i overensstemmelse med national lovgivning, som gennemfører direktiv 2009/71/Euratom, herunder med hensyn til evaluering gennem stresstest af modstandsdygtigheden af Unionens atomkraftværker over for ekstreme naturkatastrofer, heriblandt jordskælv. Aktiviteten finder således sted på en medlemsstats område, hvor den, der driver et atomanlæg:






  a) | har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- | --- |

6.

Aktiviteten er i overensstemmelse med national lovgivning, som gennemfører direktiv 2009/71/Euratom, herunder med hensyn til evaluering gennem stresstest af modstandsdygtigheden af Unionens atomkraftværker over for ekstreme naturkatastrofer, heriblandt jordskælv. Aktiviteten finder således sted på en medlemsstats område, hvor den, der driver et atomanlæg:

a)

har fremlagt dokumentation for den nukleare sikkerhed, hvis omfang og detaljeringsgrad står i forhold til farens potentielle omfang og karakter af relevans for det nukleare anlæg og dets placering (artikel 6, litra b), i direktiv 2009/71/Euratom)

| b) | har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom) |
| --- | --- |

b)

har truffet foranstaltninger i tilknytning til dybdeforsvar for bl.a. at sikre, at følgerne af ekstreme eksterne naturbetingede og utilsigtede menneskeskabte farer minimeres (artikel 8b, stk. 1, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom)

| c) | har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget, har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et atomkraftværk (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom). |
| --- | --- |

c)

har foretaget en placerings- og anlægsspecifik vurdering, hvis den, der driver anlægget, har ansøgt om tilladelse til at opføre eller drive et atomkraftværk (artikel 8c, litra a), i direktiv 2009/71/Euratom).

Aktiviteten opfylder kravene i direktiv 2009/71/Euratom, hvilket understøttes af IAEA's og WENRA's seneste internationale retningslinjer, som bidrager til at øge nye og eksisterende atomkraftværkers modstandsdygtighed og evne til at håndtere ekstreme naturkatastrofer, heriblandt oversvømmelser og ekstreme vejrforhold.

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (»DNSH«)

| 1) | Modvirkning af klimaændringer |
| --- | --- |

1)

Modvirkning af klimaændringer

De direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

Risici for miljøforringelse i forbindelse med bevarelse af vandkvaliteten og undgåelse af vandstress konstateres og håndteres i overensstemmelse med en forvaltningsplan for vandanvendelse og -beskyttelse, der er udarbejdet i samråd med berørte interessenter.

For at begrænse termiske anomalier i forbindelse med udledningen af spildvarme skal de, der driver indenlandske atomkraftværker, som anvender vandkøling, ved at der tages vand fra en flod eller en sø, kontrollere følgende:

| a) | den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og |
| --- | --- |

a)

den maksimale temperatur i det modtagende ferskvandsområde efter blanding og

| b) | den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde. |
| --- | --- |

b)

den maksimale temperaturforskel mellem det udledte kølevand og det modtagende ferskvandsområde.

Temperaturkontrollen gennemføres i overensstemmelse med de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, eller tærskelværdier i overensstemmelse med EU-retten.

Aktiviteten er i overensstemmelse med standarderne i henhold til Industry Foundation Classes (IFC).

Atomaktiviteter udøves i overensstemmelse med kravene om drikkevand i direktiv 2000/60/EF og direktiv 2013/51/Euratom om krav om beskyttelse af befolkningens sundhed med hensyn til radioaktive stoffer i drikkevand.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Der er indført en plan for håndtering af både ikkeradioaktivt og radioaktivt affald, som sikrer maksimalt genbrug eller maksimal genanvendelse af sådant affald ved levetidens udløb i overensstemmelse med affaldshierarkiet, herunder gennem kontraktlige aftaler med affaldshåndteringspartnere, afspejling i finansielle prognoser eller officiel projektdokumentation.

I forbindelse med drift og nedlukning minimeres mængden af radioaktivt affald, og mængden af frigivelsesmaterialer maksimeres i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og under opfyldelse af kravene om strålingsbeskyttelse i direktiv 2013/59/Euratom.

Der er indført en finansieringsordning for at sikre tilstrækkelig finansiering til alle nedlukningsaktiviteter og til håndtering af brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og henstilling 2006/851/Euratom.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

De relevante elementer i dette afsnit er omfattet af medlemsstaternes rapporter til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i direktiv 2011/70/Euratom.

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag. De ikkeradioaktive emissioner ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg. Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For atomkraftværk med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

Radioaktive udledninger til luft, vandområder og terræn (jord) opfylder de individuelle licensbetingelser for de specifikke operationer, hvis det er relevant, og/eller overholder de nationale tærskelværdier i overensstemmelse med direktiv 2013/51/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom.

Brugt nukleart brændsel og radioaktivt affald håndteres på sikker og ansvarlig vis i overensstemmelse med direktiv 2011/70/Euratom og direktiv 2013/59/Euratom.

Der findes en tilstrækkelig kapacitet til midlertidig oplagring for projektet, samtidig med at der er indført nationale planer for bortskaffelse for at minimere varigheden af midlertidig oplagring i overensstemmelse med bestemmelsen i direktiv 2011/70/Euratom, i henhold til hvilken oplagring af radioaktivt affald, herunder langsigtet oplagring, betragtes som en midlertidig løsning, men ikke som et alternativ til bortskaffelse.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.

Der foretages en vurdering af virkninger på miljøet forud for opførelsen af et atomkraftværk i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU. De nødvendige afbødnings- og kompensationsforanstaltninger gennemføres.

For lokaliteter/operationer i eller nær biodiversitetsfølsomme områder, som sandsynligvis har væsentlige indvirkninger på biodiversitetsfølsomme områder (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, områder på UNESCO's verdensarvsliste og vigtige biodiversitetsområder samt andre beskyttede områder), er der gennemført en passende vurdering, hvis det er relevant, og på grundlag af konklusionerne heri gennemføres de nødvendige afbødende foranstaltninger.

Lokaliteterne/operationerne må ikke være til skade for bevaringsstatussen for nogen af de levesteder og arter, der findes i beskyttede områder.

4.29.   Elproduktion fra fossile gasformige brændstoffer

Beskrivelse af aktiviteten

Opførelse eller drift af elproduktionsanlæg, der producerer elektricitet ved hjælp af fossile gasformige brændstoffer, og som efterlever kriterierne i bilag I, afsnit 4.29, punkt 1, litra a). Denne aktivitet omfatter ikke elproduktion, hvor der udelukkende anvendes vedvarende ikkefossile gasformige og flydende brændstoffer, jf. bilag I, afsnit 4.7, og biogas og flydende biobrændsel, jf. bilag I, afsnit 4.8.

De økonomiske aktiviteter i denne kategori kan knyttes til flere NACE-koder, navnlig D35.11 og F42.22, i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

Tekniske screeningskriterier

| Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer |
| --- |
| 1. | Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet. |

Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer

1.

Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet.

| 2. | De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:






  a) | screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:

a)

screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid

| b) | hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet |
| --- | --- |

b)

hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet

| c) | en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko. |
| --- | --- |

c)

en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko.

Vurderingen af klimarisici og sårbarhed står i et rimeligt forhold til aktivitetens omfang og forventede levetid, således at:

| a) | vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala |
| --- | --- |

a)

vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala

| b) | for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (16), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer. |
| --- | --- |

b)

for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (16), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer.

| 3. | Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (17), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (18) — eller betalingsmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (17), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (18) — eller betalingsmodeller.

| 4. | De gennemførte tilpasningsløsninger:






  a) | har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici |
| --- | --- | --- |

4.

De gennemførte tilpasningsløsninger:

a)

har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici

| b) | begunstiger naturbaserede løsninger (19) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (20) i det omfang, det er muligt |
| --- | --- |

b)

begunstiger naturbaserede løsninger (19) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (20) i det omfang, det er muligt

| c) | er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier |
| --- | --- |

c)

er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier

| d) | overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes |
| --- | --- |

d)

overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes

| e) | hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet. |
| --- | --- |

e)

hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet.

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (»DNSH«)

| 1) | Modvirkning af klimaændringer |
| --- | --- |

1)

Modvirkning af klimaændringer

De direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Ikke relevant

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag.

Emissionerne ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i de seneste relevante BAT-konklusioner, herunder BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg.

Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For fyringsanlæg med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.

4.30.   Højeffektiv kraftvarmeproduktion og elproduktion fra fossile gasformige brændstoffer

Beskrivelse af aktiviteten

Opførelse, renovering og drift af anlæg til kraftvarmeproduktion af varme/køling og elektricitet, som anvender fossile gasformige brændstoffer, og som efterlever kriterierne i bilag I, afsnit 4.30, punkt 1, litra a). Denne aktivitet omfatter ikke højeffektiv kraftvarmeproduktion af varme/køling og elektricitet, hvor der udelukkende anvendes vedvarende ikkefossile gasformige og flydende brændstoffer, jf. bilag I, afsnit 4.19, og biogas og flydende biobrændsel, jf. bilag I, afsnit 4.20.

De økonomiske aktiviteter i denne kategori kan knyttes til NACE-kode D35.11 og D35.30 i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

Tekniske screeningskriterier

| Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer |
| --- |
| 1. | Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet. |

Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer

1.

Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet.

| 2. | De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:






  a) | screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:

a)

screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid

| b) | hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet |
| --- | --- |

b)

hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet

| c) | en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko. |
| --- | --- |

c)

en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko.

Vurderingen af klimarisici og sårbarhed står i et rimeligt forhold til aktivitetens omfang og forventede levetid, således at:

| a) | vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala |
| --- | --- |

a)

vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala

| b) | for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (21), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer. |
| --- | --- |

b)

for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (21), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer.

| 3. | Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (22), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (23)- eller betalingsmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (22), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (23)- eller betalingsmodeller.

| 4. | De gennemførte tilpasningsløsninger:






  a) | har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici |
| --- | --- | --- |

4.

De gennemførte tilpasningsløsninger:

a)

har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici

| b) | begunstiger naturbaserede løsninger (24) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (25) i det omfang, det er muligt |
| --- | --- |

b)

begunstiger naturbaserede løsninger (24) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (25) i det omfang, det er muligt

| c) | er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier |
| --- | --- |

c)

er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier

| d) | overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes |
| --- | --- |

d)

overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes

| e) | hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet. |
| --- | --- |

e)

hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet.

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (»DNSH«)

| 1) | Modvirkning af klimaændringer |
| --- | --- |

1)

Modvirkning af klimaændringer

De direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Ikke relevant

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag.

Emissionerne ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i de seneste relevante BAT-konklusioner, herunder BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg.

Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For fyringsanlæg med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.

4.31.   Kraftvarmeproduktion fra fossile gasformige brændstoffer i et effektivt fjernvarme- og fjernkølingssystem

Beskrivelse af aktiviteten

Opførelse, renovering og drift af varmeproduktionsanlæg, som producerer varme/køling ved hjælp af fossile gasformige brændstoffer, der er koblet sammen med effektiv fjernvarme- og fjernkøling, jf. artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU, og som efterlever kriterierne i bilag I, afsnit, 4.31, punkt 1, litra a). Denne aktivitet omfatter ikke produktion af varme/køling fra et effektivt fjernvarmesystem, hvor der udelukkende anvendes vedvarende ikkefossile gasformige og flydende brændstoffer, jf. bilag I, afsnit 4.23, og biogas og flydende biobrændsel, jf. dette bilag I, afsnit 4.24.

Aktiviteten er klassificeret under NACE-kode D35.30 i overensstemmelse med den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1893/2006.

Tekniske screeningskriterier

| Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer |
| --- |
| 1. | Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet. |

Væsentligt bidrag til tilpasning til klimaændringer

1.

Den økonomiske aktivitet har gennemført fysiske og ikkefysiske løsninger (»tilpasningsløsninger«), som i væsentlig grad reducerer de vigtigste fysiske klimarisici, der er væsentlige for denne aktivitet.

| 2. | De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:






  a) | screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid |
| --- | --- | --- |

2.

De fysiske klimarisici, der er væsentlige for aktiviteten, er blevet fastlagt ud fra dem, der er opført i tillæg A til dette bilag, ved at foretage en robust klimarisiko- og sårbarhedsvurdering i overensstemmelse med følgende trin:

a)

screening af aktiviteten med henblik på at fastlægge, hvilke fysiske klimarisici fra listen i tillæg A til dette bilag der kan påvirke den økonomiske aktivitets præstationer i dens forventede levetid

| b) | hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet |
| --- | --- |

b)

hvis aktiviteten vurderes at være udsat for en eller flere af de fysiske klimarisici, der er opført i tillæg A til dette bilag, en klimarisiko- og sårbarhedsvurdering for at vurdere væsentligheden af de fysiske klimarisici for den økonomiske aktivitet

| c) | en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko. |
| --- | --- |

c)

en vurdering af tilpasningsløsninger, der kan reducere den identificerede fysiske klimarisiko.

Vurderingen af klimarisici og sårbarhed står i et rimeligt forhold til aktivitetens omfang og forventede levetid, således at:

| a) | vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala |
| --- | --- |

a)

vurderingen for aktiviteter med en forventet levetid på under 10 år som minimum foretages ved hjælp af klimaprognoser på den mindste passende skala

| b) | for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (26), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer. |
| --- | --- |

b)

for alle andre aktiviteter foretages vurderingen ved hjælp af de mest avancerede klimaprognoser med den højest mulige opløsning på tværs af de eksisterende fremtidige scenarier (26), der er i overensstemmelse med aktivitetens forventede levetid, herunder mindst 10-30 års klimaprognosescenarier for større investeringer.

| 3. | Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (27), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (28) — eller betalingsmodeller. |
| --- | --- |

3.

Klimaprognoserne og vurderingen af konsekvenser er baseret på bedste praksis og tilgængelig vejledning og tager hensyn til den nyeste videnskab for sårbarheds- og risikoanalyse og dertil knyttede metoder i overensstemmelse med de seneste rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (27), videnskabelige fagfællebedømte publikationer og open source (28) — eller betalingsmodeller.

| 4. | De gennemførte tilpasningsløsninger:






  a) | har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici |
| --- | --- | --- |

4.

De gennemførte tilpasningsløsninger:

a)

har ikke en negativ indvirkning på tilpasningsindsatsen eller andre menneskers, naturens, kulturarvens, aktivers og andre økonomiske aktiviteters grad af modstandsdygtighed over for fysiske klimarisici

| b) | begunstiger naturbaserede løsninger (29) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (30) i det omfang, det er muligt |
| --- | --- |

b)

begunstiger naturbaserede løsninger (29) eller er afhængige af blå eller grøn infrastruktur (30) i det omfang, det er muligt

| c) | er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier |
| --- | --- |

c)

er i overensstemmelse med lokale, sektorspecifikke, regionale eller nationale tilpasningsplaner og -strategier

| d) | overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes |
| --- | --- |

d)

overvåges og måles i forhold til foruddefinerede indikatorer, og der overvejes afhjælpende foranstaltninger, hvis disse indikatorer ikke opfyldes

| e) | hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet. |
| --- | --- |

e)

hvis den gennemførte løsning er fysisk og består af en aktivitet, for hvilken der er fastsat tekniske screeningskriterier i dette bilag, opfylder løsningen det tekniske screeningskriterie om ikke at gøre væsentlig skade for den pågældende aktivitet.

Princippet om ikke at gøre væsentlig skade (»DNSH«)

| 1) | Modvirkning af klimaændringer |
| --- | --- |

1)

Modvirkning af klimaændringer

De direkte drivhusgasemissioner fra aktiviteten er lavere end 270 g CO2e/kWh.

| 3) | Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne |
| --- | --- |

3)

Bæredygtig udnyttelse og beskyttelse af vand- og havressourcerne

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg B til dette bilag.

| 4) | Omstilling til en cirkulær økonomi |
| --- | --- |

4)

Omstilling til en cirkulær økonomi

Ikke relevant

| 5) | Forebyggelse og bekæmpelse af forurening |
| --- | --- |

5)

Forebyggelse og bekæmpelse af forurening

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg C til dette bilag.

Emissionerne ligger inden for eller under de emissionsniveauer, der er forbundet med intervallerne for den bedste tilgængelige teknik (BAT-AEL) som fastsat i de seneste relevante BAT-konklusioner, herunder BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg.

Der forekommer ingen signifikante tværgående miljøvirkninger.

For fyringsanlæg med en indfyret termisk effekt på mere end 1 MW, men under tærskelværdierne for anvendelse af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg, ligger emissionerne under de emissionsgrænseværdier, der er fastsat i bilag II, del 2, til direktiv (EU) 2015/2193.

| 6) | Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer |
| --- | --- |

6)

Beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer

Aktiviteten er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i tillæg D til dette bilag.«

---

(1)  Fremtidige scenarier omfatter IPCC's repræsentative koncentrationsscenarier RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 og RCP8.5.

1

(2)  Vurderingsrapporter om klimaændringer: »Impacts, Adaptation and Vulnerability«, som regelmæssigt offentliggøres af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), FN's organ for vurdering af videnskaben vedrørende klimaændringer, https://www.ipcc.ch/reports/.

2

(3)  Som f.eks. Copernicustjenester, der forvaltes af Europa-Kommissionen.

3

(4)  Naturbaserede løsninger defineres som »løsninger, der er inspireret og understøttet af naturen, som er omkostningseffektive, som på én gang giver miljømæssige, sociale og økonomiske fordele, og som bidrager til at opbygge resiliens. Sådanne løsninger bringer mere natur og flere naturlige funktioner og processer med større forskelligartethed ind i byer, landskaber og havområder gennem lokalt tilpassede, ressourceeffektive og systemiske indgreb«. Derfor er naturbaserede løsninger til gavn for biodiversiteten og støtter leveringen af en vifte af økosystemtjenester (udgave af [vedtagelsesdato]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

4

(5)  Jf. meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn infrastruktur — Styrkelse af Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

5

(6)  Fremtidige scenarier omfatter IPCC's repræsentative koncentrationsscenarier RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 og RCP8.5.

6

(7)  Vurderingsrapporter om klimaændringer: »Impacts, Adaptation and Vulnerability«, som regelmæssigt offentliggøres af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), FN's organ for vurdering af videnskaben vedrørende klimaændringer, https://www.ipcc.ch/reports/.

7

(8)  Som f.eks. Copernicustjenester, der forvaltes af Europa-Kommissionen.

8

(9)  Naturbaserede løsninger defineres som »løsninger, der er inspireret og understøttet af naturen, som er omkostningseffektive, som på én gang giver miljømæssige, sociale og økonomiske fordele, og som bidrager til at opbygge resiliens. Sådanne løsninger bringer mere natur og flere naturlige funktioner og processer med større forskelligartethed ind i byer, landskaber og havområder gennem lokalt tilpassede, ressourceeffektive og systemiske indgreb«. Derfor er naturbaserede løsninger til gavn for biodiversiteten og støtter leveringen af en vifte af økosystemtjenester (udgave af [vedtagelsesdato]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

9

(10)  Jf. meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn infrastruktur — Styrkelse af Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

10

(11)  Fremtidige scenarier omfatter IPCC's repræsentative koncentrationsscenarier RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 og RCP8.5.

11

(12)  Vurderingsrapporter om klimaændringer: »Impacts, Adaptation and Vulnerability«, som regelmæssigt offentliggøres af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), FN's organ for vurdering af videnskaben vedrørende klimaændringer, https://www.ipcc.ch/reports/.

12

(13)  Som f.eks. Copernicustjenester, der forvaltes af Europa-Kommissionen.

13

(14)  Naturbaserede løsninger defineres som »løsninger, der er inspireret og understøttet af naturen, som er omkostningseffektive, som på én gang giver miljømæssige, sociale og økonomiske fordele, og som bidrager til at opbygge resiliens. Sådanne løsninger bringer mere natur og flere naturlige funktioner og processer med større forskelligartethed ind i byer, landskaber og havområder gennem lokalt tilpassede, ressourceeffektive og systemiske indgreb«. Derfor er naturbaserede løsninger til gavn for biodiversiteten og støtter leveringen af en vifte af økosystemtjenester (udgave af [vedtagelsesdato]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

14

(15)  Jf. meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn infrastruktur — Styrkelse af Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

15

(16)  Fremtidige scenarier omfatter IPCC's repræsentative koncentrationsscenarier RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 og RCP8.5.

16

(17)  Vurderingsrapporter om klimaændringer: »Impacts, Adaptation and Vulnerability«, som regelmæssigt offentliggøres af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), FN's organ for vurdering af videnskaben vedrørende klimaændringer, https://www.ipcc.ch/reports/.

17

(18)  Som f.eks. Copernicustjenester, der forvaltes af Europa-Kommissionen.

18

(19)  Naturbaserede løsninger defineres som »løsninger, der er inspireret og understøttet af naturen, som er omkostningseffektive, som på én gang giver miljømæssige, sociale og økonomiske fordele, og som bidrager til at opbygge resiliens. Sådanne løsninger bringer mere natur og flere naturlige funktioner og processer med større forskelligartethed ind i byer, landskaber og havområder gennem lokalt tilpassede, ressourceeffektive og systemiske indgreb«. Derfor er naturbaserede løsninger til gavn for biodiversiteten og støtter leveringen af en vifte af økosystemtjenester (udgave af [vedtagelsesdato]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

19

(20)  Jf. meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn infrastruktur — Styrkelse af Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

20

(21)  Fremtidige scenarier omfatter IPCC's repræsentative koncentrationsscenarier RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 og RCP8.5.

21

(22)  Vurderingsrapporter om klimaændringer: »Impacts, Adaptation and Vulnerability«, som regelmæssigt offentliggøres af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), FN's organ for vurdering af videnskaben vedrørende klimaændringer, https://www.ipcc.ch/reports/.

22

(23)  Som f.eks. Copernicustjenester, der forvaltes af Europa-Kommissionen.

23

(24)  Naturbaserede løsninger defineres som »løsninger, der er inspireret og understøttet af naturen, som er omkostningseffektive, som på én gang giver miljømæssige, sociale og økonomiske fordele, og som bidrager til at opbygge resiliens. Sådanne løsninger bringer mere natur og flere naturlige funktioner og processer med større forskelligartethed ind i byer, landskaber og havområder gennem lokalt tilpassede, ressourceeffektive og systemiske indgreb«. Derfor er naturbaserede løsninger til gavn for biodiversiteten og støtter leveringen af en vifte af økosystemtjenester (udgave af [vedtagelsesdato]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

24

(25)  Jf. meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn infrastruktur — Styrkelse af Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

25

(26)  Fremtidige scenarier omfatter IPCC's repræsentative koncentrationsscenarier RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 og RCP8.5.

26

(27)  Vurderingsrapporter om klimaændringer: »Impacts, Adaptation and Vulnerability«, som regelmæssigt offentliggøres af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), FN's organ for vurdering af videnskaben vedrørende klimaændringer, https://www.ipcc.ch/reports/.

27

(28)  Som f.eks. Copernicustjenester, der forvaltes af Europa-Kommissionen.

28

(29)  Naturbaserede løsninger defineres som »løsninger, der er inspireret og understøttet af naturen, som er omkostningseffektive, som på én gang giver miljømæssige, sociale og økonomiske fordele, og som bidrager til at opbygge resiliens. Sådanne løsninger bringer mere natur og flere naturlige funktioner og processer med større forskelligartethed ind i byer, landskaber og havområder gennem lokalt tilpassede, ressourceeffektive og systemiske indgreb«. Derfor er naturbaserede løsninger til gavn for biodiversiteten og støtter leveringen af en vifte af økosystemtjenester (udgave af [vedtagelsesdato]: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

29

(30)  Jf. meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Grøn infrastruktur — Styrkelse af Europas naturkapital (COM(2013) 249 final).

30

---

BILAG III

»BILAG XII

Standardskema til oplysninger som omhandlet i artikel 8, stk. 6 og 7

De oplysninger, der er omhandlet i artikel 8, stk. 6 og 7, skal fremlægges som følger for hver gældende nøgleresultatindikator (KPI).

Skema 1 Atom- og fossilgasrelaterede aktiviteter

| Række | Atomenergirelaterede aktiviteter |
| --- | --- |
| 1. | Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod forskning inden for samt udvikling, demonstration og ibrugtagning af innovative elproduktionsanlæg, som producerer energi fra nukleare processer med en minimal mængde affald fra brændselskredsløbet. | JA/NEJ |
| 2. | Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod opførelse og sikker drift af nye atomanlæg med henblik på elproduktion eller varmebehandling, herunder med henblik på fjernvarme eller industrielle processer såsom brintproduktion samt sikkerhedsopgraderinger heraf, idet den anvender de bedste tilgængelige teknologier. | JA/NEJ |
| 3. | Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod sikker drift af eksisterende atomanlæg, som producerer elektricitet eller foretager varmebehandling, herunder med henblik på fjernvarme eller industrielle processer såsom brintproduktion samt sikkerhedsopgraderinger heraf. | JA/NEJ |
| | Fossilgasrelaterede aktiviteter |
| 4. | Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod opførelse eller drift af elproduktionsanlæg, som producerer elektricitet ved hjælp af fossile gasformige brændstoffer. | JA/NEJ |
| 5. | Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod opførelse, renovering og drift af anlæg til kraftvarmeproduktion af varme/køling og elektricitet, som anvender fossile gasformige brændstoffer. | JA/NEJ |
| 6. | Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod opførelse, renovering og drift af varmeproduktionsanlæg, som producerer varme/køling ved hjælp af fossile gasformige brændstoffer. | JA/NEJ |

Række

Atomenergirelaterede aktiviteter

1.

Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod forskning inden for samt udvikling, demonstration og ibrugtagning af innovative elproduktionsanlæg, som producerer energi fra nukleare processer med en minimal mængde affald fra brændselskredsløbet.

JA/NEJ

2.

Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod opførelse og sikker drift af nye atomanlæg med henblik på elproduktion eller varmebehandling, herunder med henblik på fjernvarme eller industrielle processer såsom brintproduktion samt sikkerhedsopgraderinger heraf, idet den anvender de bedste tilgængelige teknologier.

JA/NEJ

3.

Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod sikker drift af eksisterende atomanlæg, som producerer elektricitet eller foretager varmebehandling, herunder med henblik på fjernvarme eller industrielle processer såsom brintproduktion samt sikkerhedsopgraderinger heraf.

JA/NEJ

Fossilgasrelaterede aktiviteter

4.

Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod opførelse eller drift af elproduktionsanlæg, som producerer elektricitet ved hjælp af fossile gasformige brændstoffer.

JA/NEJ

5.

Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod opførelse, renovering og drift af anlæg til kraftvarmeproduktion af varme/køling og elektricitet, som anvender fossile gasformige brændstoffer.

JA/NEJ

6.

Virksomheden varetager, finansierer eller har eksponeringer mod opførelse, renovering og drift af varmeproduktionsanlæg, som producerer varme/køling ved hjælp af fossile gasformige brændstoffer.

JA/NEJ

Skema 2 Økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet (tæller)

| Række | Økonomiske aktiviteter | Beløb og andel (oplysningerne angives i pengebeløb og som procentdele) |
| --- | --- | --- |
| CCM + CCA | Modvirkning af klimaændringer (CCM) | Tilpasning til klimaændringer (CCA) |
| Beløb | % | Beløb | % | Beløb | % |
| 1. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.26, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 2. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.27, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 3. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.28, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 4. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.29, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 5. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.30, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 6. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.31, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 7. | Beløb og andel, som udgøres af andre økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, som ikke er nævnt i række 1-6 ovenfor, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 8. | Samlet gældende KPI | | | |

Række

Økonomiske aktiviteter

Beløb og andel (oplysningerne angives i pengebeløb og som procentdele)

CCM + CCA

Modvirkning af klimaændringer (CCM)

Tilpasning til klimaændringer (CCA)

Beløb

%

Beløb

%

Beløb

%

1.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.26, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

2.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.27, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

3.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.28, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

4.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.29, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

5.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.30, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

6.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.31, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

7.

Beløb og andel, som udgøres af andre økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, som ikke er nævnt i række 1-6 ovenfor, i tælleren for den gældende KPI.

8.

Samlet gældende KPI

Skema 3 Økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet (nævner)

| Række | Økonomiske aktiviteter | Beløb og andel (oplysningerne angives i pengebeløb og som procentdele) |
| --- | --- | --- |
| (CCM+CCA) | Modvirkning af klimaændringer | Tilpasning til klimaændringer |
| Beløb | % | Beløb | % | Beløb | % |
| 1. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.26, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI. | | | |
| 2. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.27, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI. | | | |
| 3. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.28, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI. | | | |
| 4. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.29, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI. | | | |
| 5. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.30, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI. | | | |
| 6. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.31, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI. | | | |
| 7. | Beløb og andel, som udgøres af andre økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, som ikke er nævnt i række 1-6 ovenfor, i nævneren for den gældende KPI. | | | |
| 8. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, i nævneren for den gældende KPI | | 100  % | | |

Række

Økonomiske aktiviteter

Beløb og andel (oplysningerne angives i pengebeløb og som procentdele)

(CCM+CCA)

Modvirkning af klimaændringer

Tilpasning til klimaændringer

Beløb

%

Beløb

%

Beløb

%

1.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.26, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI.

2.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.27, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI.

3.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.28, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI.

4.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.29, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI.

5.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.30, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI.

6.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.31, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i nævneren for den gældende KPI.

7.

Beløb og andel, som udgøres af andre økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, som ikke er nævnt i række 1-6 ovenfor, i nævneren for den gældende KPI.

8.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, i nævneren for den gældende KPI

100  %

Skema 4 Økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet

| Række | Økonomiske aktiviteter | Andel (oplysningerne angives i pengebeløb og som procentdele) |
| --- | --- | --- |
| (CCM+CCA) | Modvirkning af klimaændringer | Tilpasning til klimaændringer |
| Beløb | % | Beløb | % | Beløb | % |
| 1. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.26, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 2. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.27, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 3. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.28, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 4. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.29, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 5. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.30, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 6. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.31, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 7. | Beløb og andel, som udgøres af andre økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som ikke er nævnt i række 1-6 ovenfor, i tælleren for den gældende KPI. | | | |
| 8. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, i tælleren for den gældende KPI | | | |

Række

Økonomiske aktiviteter

Andel (oplysningerne angives i pengebeløb og som procentdele)

(CCM+CCA)

Modvirkning af klimaændringer

Tilpasning til klimaændringer

Beløb

%

Beløb

%

Beløb

%

1.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.26, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

2.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.27, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

3.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.28, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

4.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.29, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

5.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.30, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

6.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som er omhandlet i bilag I og II, afsnit 4.31, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

7.

Beløb og andel, som udgøres af andre økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, og som ikke er nævnt i række 1-6 ovenfor, i tælleren for den gældende KPI.

8.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der er omfattet af klassificeringssystemet, men som ikke er i overensstemmelse med klassificeringssystemet, i tælleren for den gældende KPI

Skema 5 — Økonomiske aktiviteter, der ikke er omfattet af klassificeringssystemet

| Række | Økonomiske aktiviteter | Beløb | Procentdel |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 1 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.26, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | |
| 2. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 2 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.27, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | |
| 3. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 3 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.28, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | |
| 4. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 4 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.29, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | |
| 5. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 5 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.30, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | |
| 6. | Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 6 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.31, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI. | | |
| 7. | Beløb og andel, som udgøres af andre økonomiske aktiviteter, der ikke er omfattet af klassificeringssystemet, som ikke er nævnt i række 1-6 ovenfor, i tælleren for den gældende KPI. | | |
| 8. | Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der ikke er omfattet af klassificeringssystemet, i nævneren for den gældende KPI | | |

Række

Økonomiske aktiviteter

Beløb

Procentdel

1.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 1 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.26, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

2.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 2 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.27, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

3.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 3 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.28, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

4.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 4 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.29, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

5.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 5 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.30, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

6.

Beløb og andel, der udgøres af økonomiske aktiviteter som nævnt i række 6 i skema 1, som ikke er omfattet af klassificeringssystemet, jf. bilag I og II, afsnit 4.31, til delegeret forordning (EU) 2021/2139, i tælleren for den gældende KPI.

7.

Beløb og andel, som udgøres af andre økonomiske aktiviteter, der ikke er omfattet af klassificeringssystemet, som ikke er nævnt i række 1-6 ovenfor, i tælleren for den gældende KPI.

8.

Beløb og andel, som udgøres af økonomiske aktiviteter, der ikke er omfattet af klassificeringssystemet, i nævneren for den gældende KPI

---

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/46

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2022/1215

af 7. juli 2022

om forbud mod fiskeri efter bestanden af hellefisk i norske farvande 1 og 2 fra fartøjer, der fører en EU-medlemsstats flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 36, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2022/109 (2) er der fastsat kvoter for 2022. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2022/109 (2) er der fastsat kvoter for 2022.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter bestanden af hellefisk i norske farvande i 1 og 2 fra fartøjer, der fører en EU-medlemsstats flag eller er registreret i en EU-medlemsstat, nået et sådant omfang, at kvoten for 2022 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter bestanden af hellefisk i norske farvande i 1 og 2 fra fartøjer, der fører en EU-medlemsstats flag eller er registreret i en EU-medlemsstat, nået et sådant omfang, at kvoten for 2022 er opbrugt.

| (3) | Derfor er det nødvendigt at forbyde visse former for fiskeri efter denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Derfor er det nødvendigt at forbyde visse former for fiskeri efter denne bestand —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2022 er tildelt EU-medlemsstater for bestanden af hellefisk i norske farvande i 1 og 2, jf. bilaget, anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i artikel 1, fra fartøjer, der fører en EU-medlemsstats flag eller er registreret i en EU-medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i bilaget. Det er navnlig forbudt at opbevare om bord, flytte, omlade og lande fisk af denne bestand fanget af disse fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juli 2022.

På Kommissionens vegne

For formanden

Virginijus SINKEVIČIUS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) 2022/109 af 27. januar 2022 om fastsættelse for 2022 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande (EUT L 21 af 31.1.2022, s. 1).

2

---

BILAG

| Nr. | 03/TQ109 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Den Europæiske Union (alle dens medlemsstater) |
| Bestand | GHL/1N2AB |
| Art | Hellefisk (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Område | Norske farvande i 1 og 2 |
| Dato for fiskestop | 20. juni 2022 |

Nr.

03/TQ109

Medlemsstat

Den Europæiske Union (alle dens medlemsstater)

Bestand

GHL/1N2AB

Art

Hellefisk (Reinhardtius hippoglossoides)

Område

Norske farvande i 1 og 2

Dato for fiskestop

20. juni 2022

---

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/49

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1216

af 8. juli 2022

om fravigelse for 2022 af gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, (EU) nr. 180/2014, (EU) nr. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr. 615/2014 og (EU) 2015/1368 for så vidt angår visse bestemmelser om administrativ kontrol og kontrol på stedet, der finder anvendelse i henhold til den fælles landbrugspolitik og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2021/725

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (1), særlig artikel 62, stk. 2,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013 af 13. marts 2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 247/2006 (2), særlig artikel 8 og artikel 18, stk. 1, andet afsnit,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 229/2013 af 13. marts 2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1405/2006 (3), særlig artikel 7, artikel 11, stk. 3, og artikel 14, stk. 1, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | På grund af covid-19-pandemien og de foranstaltninger, der er truffet i medlemsstaterne, er der opstået administrative vanskeligheder i alle medlemsstater i forbindelse med planlægningen og den rettidige udførelse af det krævede antal kontroller på stedet. På grund af disse vanskeligheder kan gennemførelsen af kontroller og den deraf følgende støtteudbetaling blive forsinket. Samtidig er landbrugerne sårbare over for de økonomiske forstyrrelser, som pandemien forårsager, og oplever økonomiske vanskeligheder og likviditetsproblemer. |
| --- | --- |

(1)

På grund af covid-19-pandemien og de foranstaltninger, der er truffet i medlemsstaterne, er der opstået administrative vanskeligheder i alle medlemsstater i forbindelse med planlægningen og den rettidige udførelse af det krævede antal kontroller på stedet. På grund af disse vanskeligheder kan gennemførelsen af kontroller og den deraf følgende støtteudbetaling blive forsinket. Samtidig er landbrugerne sårbare over for de økonomiske forstyrrelser, som pandemien forårsager, og oplever økonomiske vanskeligheder og likviditetsproblemer.

| (2) | I lyset af disse ekstraordinære omstændigheder, der er uden fortilfælde, vedtog Kommissionen Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/532 (4) og (EU) 2021/725 (5) for at afhjælpe disse vanskeligheder ved at fravige forskellige gennemførelsesforordninger, der finder anvendelse inden for den fælles landbrugspolitik, med hensyn til tidspunktet for og antallet af administrative kontroller og kontroller på stedet. Da covid-19-pandemien fortsætter i 2022 og dermed vanskelighederne, bør der også træffes lignende foranstaltninger for 2022. |
| --- | --- |

(2)

I lyset af disse ekstraordinære omstændigheder, der er uden fortilfælde, vedtog Kommissionen Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/532 (4) og (EU) 2021/725 (5) for at afhjælpe disse vanskeligheder ved at fravige forskellige gennemførelsesforordninger, der finder anvendelse inden for den fælles landbrugspolitik, med hensyn til tidspunktet for og antallet af administrative kontroller og kontroller på stedet. Da covid-19-pandemien fortsætter i 2022 og dermed vanskelighederne, bør der også træffes lignende foranstaltninger for 2022.

| (3) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 (6) er der bl.a. fastsat bestemmelser om tidspunktet for kontrol på stedet og kontrolprocenten for visse kontroller på stedet inden for rammerne af det integrerede system, herunder for dyrerelaterede støtteordninger. Herudover fastsætter nævnte forordning bestemmelser om kontrol på stedet i forbindelse med støtteberettigelseskriterier, tilsagn og andre forpligtelser vedrørende ansøgninger om husdyrstøtte og betalingsanmodninger inden for rammerne af dyrerelaterede foranstaltninger, kontrolprocenter for ikke-arealrelaterede og ikke-dyrerelaterede landdistriktsudviklingsforanstaltninger og minimumskontrolprocenten vedrørende krydsoverensstemmelse. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 (6) er der bl.a. fastsat bestemmelser om tidspunktet for kontrol på stedet og kontrolprocenten for visse kontroller på stedet inden for rammerne af det integrerede system, herunder for dyrerelaterede støtteordninger. Herudover fastsætter nævnte forordning bestemmelser om kontrol på stedet i forbindelse med støtteberettigelseskriterier, tilsagn og andre forpligtelser vedrørende ansøgninger om husdyrstøtte og betalingsanmodninger inden for rammerne af dyrerelaterede foranstaltninger, kontrolprocenter for ikke-arealrelaterede og ikke-dyrerelaterede landdistriktsudviklingsforanstaltninger og minimumskontrolprocenten vedrørende krydsoverensstemmelse.

| (4) | I artikel 24, stk. 4, artikel 48, stk. 5, artikel 49, stk. 1, artikel 52, stk. 1, artikel 60, stk. 2, og artikel 71, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 er der fastsat visse bestemmelser, som den kompetente myndighed skal overholde ved gennemførelsen af administrativ kontrol eller kontrol på stedet. I lyset af de omstændigheder, som covid-19-pandemien har forårsaget, bør der tilskyndes til, at kontrollen gennemføres ved telemåling og ved anvendelse af ny teknologi såsom ubemandede luftfartøjssystemer, geotaggede fotos, det verdensomspændende satellitnavigationssystem (GNSS) kombineret med den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS) og Galileo, data indhentet af Copernicus Sentinel-satellitter og anden relevant dokumentation, der kan anvendes til at kontrollere overholdelsen af kriterierne for støtteberettigelse, tilsagn eller andre forpligtelser i forbindelse med den pågældende støtteordning eller støtteforanstaltning samt overholdelsen af de krav og normer, der er relevante for krydsoverensstemmelse. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 24, stk. 4, artikel 48, stk. 5, artikel 49, stk. 1, artikel 52, stk. 1, artikel 60, stk. 2, og artikel 71, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 er der fastsat visse bestemmelser, som den kompetente myndighed skal overholde ved gennemførelsen af administrativ kontrol eller kontrol på stedet. I lyset af de omstændigheder, som covid-19-pandemien har forårsaget, bør der tilskyndes til, at kontrollen gennemføres ved telemåling og ved anvendelse af ny teknologi såsom ubemandede luftfartøjssystemer, geotaggede fotos, det verdensomspændende satellitnavigationssystem (GNSS) kombineret med den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste (EGNOS) og Galileo, data indhentet af Copernicus Sentinel-satellitter og anden relevant dokumentation, der kan anvendes til at kontrollere overholdelsen af kriterierne for støtteberettigelse, tilsagn eller andre forpligtelser i forbindelse med den pågældende støtteordning eller støtteforanstaltning samt overholdelsen af de krav og normer, der er relevante for krydsoverensstemmelse.

| (5) | Artikel 26, stk. 4, og artikel 42, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 fastsætter bestemmelser om kontrollen på stedet med henblik på efterprøvning af, at alle kriterier for støtteberettigelse, tilsagn og andre forpligtelser er opfyldt, og omfatter alle dyr, for hvilke der er indgivet støtteansøgninger eller betalingsanmodninger inden for rammerne af de dyrerelaterede støtteordninger eller dyrerelaterede støtteforanstaltninger, der skal kontrolleres. I lyset af den aktuelle situation bør det fastsættes, at hvis en medlemsstat ikke er i stand til at gennemføre en sådan kontrol på stedet i overensstemmelse med kravet i nævnte bestemmelser, og der ikke foreligger alternativt dokumentationsmateriale, kan medlemsstaten beslutte at foretage den kontrol på stedet, der vedrører ansøgningsåret 2022 eller kalenderåret 2022, på et hvilket som helst tidspunkt på året, for så vidt som kontrollen fortsat gør det muligt at efterprøve støtteberettigelsesbetingelserne. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 26, stk. 4, og artikel 42, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 fastsætter bestemmelser om kontrollen på stedet med henblik på efterprøvning af, at alle kriterier for støtteberettigelse, tilsagn og andre forpligtelser er opfyldt, og omfatter alle dyr, for hvilke der er indgivet støtteansøgninger eller betalingsanmodninger inden for rammerne af de dyrerelaterede støtteordninger eller dyrerelaterede støtteforanstaltninger, der skal kontrolleres. I lyset af den aktuelle situation bør det fastsættes, at hvis en medlemsstat ikke er i stand til at gennemføre en sådan kontrol på stedet i overensstemmelse med kravet i nævnte bestemmelser, og der ikke foreligger alternativt dokumentationsmateriale, kan medlemsstaten beslutte at foretage den kontrol på stedet, der vedrører ansøgningsåret 2022 eller kalenderåret 2022, på et hvilket som helst tidspunkt på året, for så vidt som kontrollen fortsat gør det muligt at efterprøve støtteberettigelsesbetingelserne.

| (6) | Ved flere forpligtelser i henhold til forordning (EU) nr. 1306/2013 vedrørende krydsoverensstemmelse og i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (7) vedrørende dyrerelaterede støtteordninger og støtteforanstaltninger er der fastsat særlige og forskellige tidsrammer for deres opfyldelse, hvorfor det er nødvendigt, at kontrollen på stedet gennemføres inden for disse tidsrammer. De foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet for at håndtere covid-19-pandemien, vanskeliggør muligheden for at udføre de krævede kontroller på stedet nøjagtigt og inden for den frist, der er fastsat for disse forpligtelser. Visse former for kontrol kan måske heller ikke gennemføres ved hjælp af ny teknologi, som erstatter besøgene på bedriften. Derfor er det med henblik på visse kontroller, der skal udføres i 2022, nødvendigt at fravige artikel 30-33, 40a, 50, 52 og artikel 68, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 og at nedsætte minimumsprocenten for kontrol på stedet i forhold til de normale kontrolprocenter for areal- og dyrerelaterede støtteordninger og støtteforanstaltninger, andre landdistriktsudviklingsforanstaltninger end dem, der hører under det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, og forpligtelserne vedrørende krydsoverensstemmelse. |
| --- | --- |

(6)

Ved flere forpligtelser i henhold til forordning (EU) nr. 1306/2013 vedrørende krydsoverensstemmelse og i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (7) vedrørende dyrerelaterede støtteordninger og støtteforanstaltninger er der fastsat særlige og forskellige tidsrammer for deres opfyldelse, hvorfor det er nødvendigt, at kontrollen på stedet gennemføres inden for disse tidsrammer. De foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet for at håndtere covid-19-pandemien, vanskeliggør muligheden for at udføre de krævede kontroller på stedet nøjagtigt og inden for den frist, der er fastsat for disse forpligtelser. Visse former for kontrol kan måske heller ikke gennemføres ved hjælp af ny teknologi, som erstatter besøgene på bedriften. Derfor er det med henblik på visse kontroller, der skal udføres i 2022, nødvendigt at fravige artikel 30-33, 40a, 50, 52 og artikel 68, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 og at nedsætte minimumsprocenten for kontrol på stedet i forhold til de normale kontrolprocenter for areal- og dyrerelaterede støtteordninger og støtteforanstaltninger, andre landdistriktsudviklingsforanstaltninger end dem, der hører under det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, og forpligtelserne vedrørende krydsoverensstemmelse.

| (7) | For at sikre, at kontrollen fortsat har en forebyggende virkning, bør forpligtelsen i henhold til artikel 35, artikel 50, stk. 5, og artikel 68, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 til at hæve kontrolprocenten, hvis der er konstateret en betydelig grad af manglende overholdelse i forbindelse med den kontrol, der er gennemført i det foregående år, opretholdes for ansøgningsåret 2022. Hvis der i forbindelse med kontrollen på stedet i 2021 konstateres en betydelig grad af manglende overholdelse, bør det føre til en forhøjelse af antallet af kontroller på stedet for 2022. Derfor bør de medlemsstater, der i henhold til artikel 35, artikel 50, stk. 5, eller artikel 68, stk. 4, i nævnte forordning er forpligtet til at forhøje kontrolprocenten i ansøgningsåret 2022 og beslutter at anvende de lavere kontrolprocenter, der er fastsat i denne forordning, tilføje disse forhøjelser til de nedsatte kontrolsatser, der er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at kontrollen fortsat har en forebyggende virkning, bør forpligtelsen i henhold til artikel 35, artikel 50, stk. 5, og artikel 68, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 til at hæve kontrolprocenten, hvis der er konstateret en betydelig grad af manglende overholdelse i forbindelse med den kontrol, der er gennemført i det foregående år, opretholdes for ansøgningsåret 2022. Hvis der i forbindelse med kontrollen på stedet i 2021 konstateres en betydelig grad af manglende overholdelse, bør det føre til en forhøjelse af antallet af kontroller på stedet for 2022. Derfor bør de medlemsstater, der i henhold til artikel 35, artikel 50, stk. 5, eller artikel 68, stk. 4, i nævnte forordning er forpligtet til at forhøje kontrolprocenten i ansøgningsåret 2022 og beslutter at anvende de lavere kontrolprocenter, der er fastsat i denne forordning, tilføje disse forhøjelser til de nedsatte kontrolsatser, der er fastsat i denne forordning.

| (8) | I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 180/2014 (8) og (EU) nr. 181/2014 (9) fastsættes kontrolprocenter for kontrol af særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder og på de mindre øer i Det Ægæiske Hav. På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, der også berører Unionens fjernområder og de mindre øer i Det Ægæiske Hav, bør der dispenseres fra disse forordninger, så muligheden for at anvende ny teknologi som alternative dokumentationskilder i forbindelse med kontrol udvides, og kontrolprocenten for kontrol på stedet tilpasses for 2022. For at opretholde den forebyggende virkning af kontrol inden for rammerne af gennemførelsesforordning (EU) nr. 180/2014 og (EU) nr. 181/2014 bør forpligtelsen til at forhøje kontrolprocenten i henhold til artikel 59, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1306/2013 dog opretholdes. Medlemsstater, der i henhold til artikel 59, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1306/2013 er forpligtet til at forhøje kontrolprocenten i ansøgningsåret 2022 og beslutter at anvende de nedsatte kontrolprocenter, der er fastsat i nærværende forordning, bør derfor tilføje disse forhøjelser til de nedsatte kontrolprocenter. |
| --- | --- |

(8)

I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 180/2014 (8) og (EU) nr. 181/2014 (9) fastsættes kontrolprocenter for kontrol af særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder og på de mindre øer i Det Ægæiske Hav. På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, der også berører Unionens fjernområder og de mindre øer i Det Ægæiske Hav, bør der dispenseres fra disse forordninger, så muligheden for at anvende ny teknologi som alternative dokumentationskilder i forbindelse med kontrol udvides, og kontrolprocenten for kontrol på stedet tilpasses for 2022. For at opretholde den forebyggende virkning af kontrol inden for rammerne af gennemførelsesforordning (EU) nr. 180/2014 og (EU) nr. 181/2014 bør forpligtelsen til at forhøje kontrolprocenten i henhold til artikel 59, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1306/2013 dog opretholdes. Medlemsstater, der i henhold til artikel 59, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1306/2013 er forpligtet til at forhøje kontrolprocenten i ansøgningsåret 2022 og beslutter at anvende de nedsatte kontrolprocenter, der er fastsat i nærværende forordning, bør derfor tilføje disse forhøjelser til de nedsatte kontrolprocenter.

| (9) | I henhold til artikel 24 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 (10) skal medlemsstaterne kontrollere, herunder gennem kontrol på stedet, overholdelsen af anerkendelseskriterierne for producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren. På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, bør kontrol på stedet med henblik på anerkendelseskriterierne ikke gennemføres i 2022. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til artikel 24 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 (10) skal medlemsstaterne kontrollere, herunder gennem kontrol på stedet, overholdelsen af anerkendelseskriterierne for producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren. På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, bør kontrol på stedet med henblik på anerkendelseskriterierne ikke gennemføres i 2022.

| (10) | I henhold til artikel 27, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 skal kontrollen på stedet omfatte en stikprøve, der repræsenterer mindst 30 % af den samlede støtte, der er ansøgt om. Som følge af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, er medlemsstaterne muligvis ikke i stand til at opfylde disse krav, og det bør derfor være tilladt for dem at gennemføre en lavere procentdel af disse kontroller i 2022. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 27, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 skal kontrollen på stedet omfatte en stikprøve, der repræsenterer mindst 30 % af den samlede støtte, der er ansøgt om. Som følge af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, er medlemsstaterne muligvis ikke i stand til at opfylde disse krav, og det bør derfor være tilladt for dem at gennemføre en lavere procentdel af disse kontroller i 2022.

| (11) | Artikel 27, stk. 7, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 fastsætter, at der ved aktioner, som gennemføres på individuelle bedrifter, der tilhører medlemmer af producentorganisationer, som er omfattet af den stikprøve, der er omhandlet i artikel 27, stk. 2, i nævnte forordning, skal aflægges mindst ét kontrolbesøg for at undersøge, om aktionerne er gennemført. På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien er medlemsstaterne muligvis ikke i stand til at opfylde disse krav og bør derfor i 2022 ikke være underlagt kravene til hyppigheden af besøg på individuelle bedrifter, der tilhører medlemmer af producentorganisationer. |
| --- | --- |

(11)

Artikel 27, stk. 7, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 fastsætter, at der ved aktioner, som gennemføres på individuelle bedrifter, der tilhører medlemmer af producentorganisationer, som er omfattet af den stikprøve, der er omhandlet i artikel 27, stk. 2, i nævnte forordning, skal aflægges mindst ét kontrolbesøg for at undersøge, om aktionerne er gennemført. På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien er medlemsstaterne muligvis ikke i stand til at opfylde disse krav og bør derfor i 2022 ikke være underlagt kravene til hyppigheden af besøg på individuelle bedrifter, der tilhører medlemmer af producentorganisationer.

| (12) | Artikel 29, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 fastsætter, at kontrollen i første led skal omfatte 100 % af den mængde produkter, der er tilbagekøbt fra markedet, bortset fra produkter til gratis uddeling, for hvilke medlemsstaterne i henhold til artikel 29, stk. 3, i nævnte forordning kan nøjes med at kontrollere en mindre procentdel, dog ikke under 10 % af de pågældende mængder i løbet af en producentorganisations produktionsår. På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, vil medlemsstaterne muligvis ikke kunne opfylde dette krav og bør i 2022 have tilladelse til, også for alle andre tilbagekøbte produkter, uanset deres forventede bestemmelsessted, at nøjes med at kontrollere en mindre procentdel, dog ikke under 10 % af de pågældende mængder i en given producentorganisations produktionsår. |
| --- | --- |

(12)

Artikel 29, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 fastsætter, at kontrollen i første led skal omfatte 100 % af den mængde produkter, der er tilbagekøbt fra markedet, bortset fra produkter til gratis uddeling, for hvilke medlemsstaterne i henhold til artikel 29, stk. 3, i nævnte forordning kan nøjes med at kontrollere en mindre procentdel, dog ikke under 10 % af de pågældende mængder i løbet af en producentorganisations produktionsår. På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, vil medlemsstaterne muligvis ikke kunne opfylde dette krav og bør i 2022 have tilladelse til, også for alle andre tilbagekøbte produkter, uanset deres forventede bestemmelsessted, at nøjes med at kontrollere en mindre procentdel, dog ikke under 10 % af de pågældende mængder i en given producentorganisations produktionsår.

| (13) | I henhold til artikel 30, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 skal hver kontrol omfatte en stikprøve, der mindst repræsenterer 5 % af de mængder, en producentorganisationen har tilbagekøbt i løbet af produktionsåret. På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, er medlemsstaterne muligvis ikke i stand til at opfylde dette krav og bør have tilladelse til i 2022 at anvende stikprøver, der mindst repræsenterer 3 % af de mængder, som en producentorganisation har tilbagekøbt i løbet af produktionsåret 2020. |
| --- | --- |

(13)

I henhold til artikel 30, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 skal hver kontrol omfatte en stikprøve, der mindst repræsenterer 5 % af de mængder, en producentorganisationen har tilbagekøbt i løbet af produktionsåret. På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, er medlemsstaterne muligvis ikke i stand til at opfylde dette krav og bør have tilladelse til i 2022 at anvende stikprøver, der mindst repræsenterer 3 % af de mængder, som en producentorganisation har tilbagekøbt i løbet af produktionsåret 2020.

| (14) | På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, vil det fortsat være fysisk vanskeligt for medlemsstaterne i 2022 at foretage kontrol på stedet af de årlige støtteansøgninger, kontrol i første og andet led af tilbagekøb og kontrol af grøn høst og undladt høst som fastsat i henholdsvis artikel 27, stk. 2 og 7, artikel 29, stk. 2, artikel 30, stk. 3, og artikel 31, stk. 1 og 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at fastlægge kontroller, der kan sidestilles med kontrol på stedet, såsom geotaggede fotos, daterede fotos, daterede droneovervågningsrapporter, administrativ kontrol eller videokonferencer med støttemodtagerne. |
| --- | --- |

(14)

På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, vil det fortsat være fysisk vanskeligt for medlemsstaterne i 2022 at foretage kontrol på stedet af de årlige støtteansøgninger, kontrol i første og andet led af tilbagekøb og kontrol af grøn høst og undladt høst som fastsat i henholdsvis artikel 27, stk. 2 og 7, artikel 29, stk. 2, artikel 30, stk. 3, og artikel 31, stk. 1 og 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at fastlægge kontroller, der kan sidestilles med kontrol på stedet, såsom geotaggede fotos, daterede fotos, daterede droneovervågningsrapporter, administrativ kontrol eller videokonferencer med støttemodtagerne.

| (15) | På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, vil det i 2022 fortsat være fysisk vanskeligt for medlemsstaterne at foretage systematiske og stikprøvebaserede kontroller af operationer, der støttes i medfør af artikel 45-52 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (11). Derfor bør den fravigelse af artikel 32, stk. 1, og artikel 42, stk. 3, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1150 (12), der allerede var fastsat for regnskabsårene 2020 og 2021, også fastsættes for regnskabsåret 2022, så medlemsstaterne kan fastlægge kontroller, der kan sidestilles med systematisk kontrol på stedet, såsom daterede fotos, daterede droneovervågningsrapporter, administrativ kontrol eller videokonferencer med støttemodtagerne, og som sikrer, at det, før udbetalingerne finder sted, kan efterprøves, at reglerne i lovgivningen om støtteprogrammerne i vinsektoren overholdes. |
| --- | --- |

(15)

På grund af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, vil det i 2022 fortsat være fysisk vanskeligt for medlemsstaterne at foretage systematiske og stikprøvebaserede kontroller af operationer, der støttes i medfør af artikel 45-52 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (11). Derfor bør den fravigelse af artikel 32, stk. 1, og artikel 42, stk. 3, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1150 (12), der allerede var fastsat for regnskabsårene 2020 og 2021, også fastsættes for regnskabsåret 2022, så medlemsstaterne kan fastlægge kontroller, der kan sidestilles med systematisk kontrol på stedet, såsom daterede fotos, daterede droneovervågningsrapporter, administrativ kontrol eller videokonferencer med støttemodtagerne, og som sikrer, at det, før udbetalingerne finder sted, kan efterprøves, at reglerne i lovgivningen om støtteprogrammerne i vinsektoren overholdes.

| (16) | Det vil også for regnskabsåret 2022 være fysisk vanskeligt for medlemsstaterne inden for den frist, der er fastsat i artikel 43, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2016/1150, at gennemføre systematisk stikprøvebaseret kontrol af operationer, der vedrører grøn høst, hvortil der ydes støtte i medfør af artikel 47 i forordning (EU) nr. 1308/2013. Derfor bør der indføres en undtagelse, så fristen for afslutning af kontrollen kan udskydes til den 15. september 2022. |
| --- | --- |

(16)

Det vil også for regnskabsåret 2022 være fysisk vanskeligt for medlemsstaterne inden for den frist, der er fastsat i artikel 43, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2016/1150, at gennemføre systematisk stikprøvebaseret kontrol af operationer, der vedrører grøn høst, hvortil der ydes støtte i medfør af artikel 47 i forordning (EU) nr. 1308/2013. Derfor bør der indføres en undtagelse, så fristen for afslutning af kontrollen kan udskydes til den 15. september 2022.

| (17) | I artikel 27, stk. 3, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 (13) fastsættes antallet af stikprøver af friske druer, der skal udtages fra vinmarker i den periode, hvor den pågældende parcel høstes, med henblik på etablering af analysedatabanken for isotopdata, jf. artikel 39 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/273 (14). I de tilfælde, hvor de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, fortsat forhindrer medlemsstaterne i at gennemføre sådanne kontroller, bør det være tilladt for medlemsstaterne at fravige minimumsantallet af stikprøver. |
| --- | --- |

(17)

I artikel 27, stk. 3, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 (13) fastsættes antallet af stikprøver af friske druer, der skal udtages fra vinmarker i den periode, hvor den pågældende parcel høstes, med henblik på etablering af analysedatabanken for isotopdata, jf. artikel 39 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/273 (14). I de tilfælde, hvor de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, fortsat forhindrer medlemsstaterne i at gennemføre sådanne kontroller, bør det være tilladt for medlemsstaterne at fravige minimumsantallet af stikprøver.

| (18) | I henhold til artikel 31, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 skal medlemsstaterne foretage årlige kontroller på stedet af mindst 5 % af alle vinproducenter, der er opført i fortegnelsen over vindyrkningsarealer. Eftersom de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, fortsat gør det fysisk vanskeligt at gennemføre sådanne kontroller i flere vinproducerende medlemsstater, bør denne procentdel nedsættes for 2022. Af samme grund bør det være tilladt for medlemsstaterne midlertidigt i 2022 at suspendere de i artikel 31, stk. 2, litra c), i nævnte forordning omhandlede systematiske kontroller på stedet, der skal foretages på vindyrkningsarealer, der ikke er medtaget i et producentdossier. |
| --- | --- |

(18)

I henhold til artikel 31, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 skal medlemsstaterne foretage årlige kontroller på stedet af mindst 5 % af alle vinproducenter, der er opført i fortegnelsen over vindyrkningsarealer. Eftersom de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, fortsat gør det fysisk vanskeligt at gennemføre sådanne kontroller i flere vinproducerende medlemsstater, bør denne procentdel nedsættes for 2022. Af samme grund bør det være tilladt for medlemsstaterne midlertidigt i 2022 at suspendere de i artikel 31, stk. 2, litra c), i nævnte forordning omhandlede systematiske kontroller på stedet, der skal foretages på vindyrkningsarealer, der ikke er medtaget i et producentdossier.

| (19) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 615/2014 (15) for så vidt angår arbejdsprogrammer for støtte til olivenolie- og spiseolivensektoren indeholder bestemmelser om kontrol på stedet med henblik på kontrol af, at betingelserne for tildeling af EU-finansiering overholdes. De foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, kan gøre det vanskeligt at gennemføre de kontroller, der kræves i henhold til artikel 6 i nævnte forordning. Medlemsstaterne bør derfor indrømmes fleksibilitet og gives mulighed for at erstatte kontrol på stedet i kalenderåret 2022 med alternative kontroller. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 615/2014 (15) for så vidt angår arbejdsprogrammer for støtte til olivenolie- og spiseolivensektoren indeholder bestemmelser om kontrol på stedet med henblik på kontrol af, at betingelserne for tildeling af EU-finansiering overholdes. De foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, kan gøre det vanskeligt at gennemføre de kontroller, der kræves i henhold til artikel 6 i nævnte forordning. Medlemsstaterne bør derfor indrømmes fleksibilitet og gives mulighed for at erstatte kontrol på stedet i kalenderåret 2022 med alternative kontroller.

| (20) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1368 (16) vedrørende støtte til biavlssektoren fastsætter bestemmelser om overvågning og kontrol vedrørende korrekt gennemførelse af de nationale biavlsprogrammer, de faktisk afholdte udgifter og det korrekte antal bistader som angivet af biavlerne. I henhold til artikel 8, stk. 3, i nævnte forordning skal medlemsstaterne sikre, at der foretages kontrol på stedet af mindst 5 % af støtteansøgerne inden for rammerne af biavlsprogrammerne. De foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, kan gøre det vanskeligt at gennemføre det antal kontroller på stedet, der er nødvendigt for at nå nævnte tærskel. Derfor bør medlemsstaterne indrømmes fleksibilitet og gives mulighed for at fravige nævnte krav. En sådan undtagelse bør dog ikke føre til, at risikoen for uberettigede betalinger øges. Enhver nedsættelse af antallet af kontroller på stedet bør derfor i videst muligt omfang erstattes af alternative kontroller. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1368 (16) vedrørende støtte til biavlssektoren fastsætter bestemmelser om overvågning og kontrol vedrørende korrekt gennemførelse af de nationale biavlsprogrammer, de faktisk afholdte udgifter og det korrekte antal bistader som angivet af biavlerne. I henhold til artikel 8, stk. 3, i nævnte forordning skal medlemsstaterne sikre, at der foretages kontrol på stedet af mindst 5 % af støtteansøgerne inden for rammerne af biavlsprogrammerne. De foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, kan gøre det vanskeligt at gennemføre det antal kontroller på stedet, der er nødvendigt for at nå nævnte tærskel. Derfor bør medlemsstaterne indrømmes fleksibilitet og gives mulighed for at fravige nævnte krav. En sådan undtagelse bør dog ikke føre til, at risikoen for uberettigede betalinger øges. Enhver nedsættelse af antallet af kontroller på stedet bør derfor i videst muligt omfang erstattes af alternative kontroller.

| (21) | I lyset af den fleksibilitet, som medlemsstaterne har kunnet gøre brug af i de seneste to år med hensyn til forhøjelsen af kontrolprocenten, er det vigtigt at genindføre den oprindelige bestemmelse, som har en betydelig afskrækkende virkning, og at præcisere hvilket år, der bør anvendes som grundlag for fastsættelsen af forhøjelsen af kontrolprocenten i overensstemmelse med artikel 35 og artikel 50, stk. 5, og artikel 68, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 og artikel 59, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1306/2013. Da medlemsstaterne kan have foretaget ændringer i deres kontrolprocedurer efter at have konstateret manglende overholdelse, anses det ikke for hensigtsmæssigt at anvende korrektionsmekanismer vedrørende manglende overholdelse, der er konstateret i forbindelse med kontrollen vedrørende ansøgningsåret 2019, og det seneste år bør tages i betragtning. Derfor bør artikel 3, 5 og 6 i gennemførelsesforordning (EU) 2021/725 ændres. |
| --- | --- |

(21)

I lyset af den fleksibilitet, som medlemsstaterne har kunnet gøre brug af i de seneste to år med hensyn til forhøjelsen af kontrolprocenten, er det vigtigt at genindføre den oprindelige bestemmelse, som har en betydelig afskrækkende virkning, og at præcisere hvilket år, der bør anvendes som grundlag for fastsættelsen af forhøjelsen af kontrolprocenten i overensstemmelse med artikel 35 og artikel 50, stk. 5, og artikel 68, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 og artikel 59, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1306/2013. Da medlemsstaterne kan have foretaget ændringer i deres kontrolprocedurer efter at have konstateret manglende overholdelse, anses det ikke for hensigtsmæssigt at anvende korrektionsmekanismer vedrørende manglende overholdelse, der er konstateret i forbindelse med kontrollen vedrørende ansøgningsåret 2019, og det seneste år bør tages i betragtning. Derfor bør artikel 3, 5 og 6 i gennemførelsesforordning (EU) 2021/725 ændres.

| (22) | De undtagelser fra gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, (EU) nr. 180/2014, (EU) nr. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr. 615/2014 og (EU) 2015/1368, der fastsættes i nærværende forordning, skal forhindre forsinkelser i kontrolforanstaltningerne og i behandlingen af støtteansøgninger i medlemsstaterne, således at der kan undgås forsinkelser i betalingerne til støttemodtagerne for 2022. Det er dog yderst vigtigt, at disse undtagelser ikke forhindrer en forsvarlig økonomisk forvaltning og ikke indvirker på kravet om tilstrækkelig sikkerhed. Medlemsstater, der gør brug af disse undtagelser, er således ansvarlige for at træffe alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at overbetalinger undgås, og at inddrivelsen af eventuelle uretmæssigt udbetalte beløb indledes. Hvis der gøres brug af undtagelserne, skal dette derudover fremgå af forvaltningserklæringen for regnskabsårene 2022 og 2023, jf. artikel 7, stk. 3, første afsnit, litra b), i forordning (EU) nr. 1306/2013. |
| --- | --- |

(22)

De undtagelser fra gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, (EU) nr. 180/2014, (EU) nr. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr. 615/2014 og (EU) 2015/1368, der fastsættes i nærværende forordning, skal forhindre forsinkelser i kontrolforanstaltningerne og i behandlingen af støtteansøgninger i medlemsstaterne, således at der kan undgås forsinkelser i betalingerne til støttemodtagerne for 2022. Det er dog yderst vigtigt, at disse undtagelser ikke forhindrer en forsvarlig økonomisk forvaltning og ikke indvirker på kravet om tilstrækkelig sikkerhed. Medlemsstater, der gør brug af disse undtagelser, er således ansvarlige for at træffe alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at overbetalinger undgås, og at inddrivelsen af eventuelle uretmæssigt udbetalte beløb indledes. Hvis der gøres brug af undtagelserne, skal dette derudover fremgå af forvaltningserklæringen for regnskabsårene 2022 og 2023, jf. artikel 7, stk. 3, første afsnit, litra b), i forordning (EU) nr. 1306/2013.

| (23) | For at sikre en gnidningsløs gennemførelse af de foranstaltninger, der fastsættes i nærværende forordning, og som er nødvendige for medlemsstaterne for at kunne tilrettelægge kontrolkampagner, samtidig med at de overholder de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og anvendes med tilbagevirkende kraft, således at medlemsstaterne kan gennemføre de foreskrevne ændringer fra begyndelsen af de respektive kontrolkampagner: foranstaltningerne i kapitel I og II og i kapitel III, afdeling 3 og 4, bør anvendes fra den 1. januar 2022, svarende til ansøgningsåret i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem eller til kalenderåret for ikke-arealrelaterede og ikke-dyrerelaterede foranstaltninger til støtte af udvikling i landdistrikterne og foranstaltninger i vinsektoren. foranstaltningerne i kapitel III, afdeling 1 og 2, bør anvendes fra den 16. oktober 2021, svarende til regnskabsåret, og foranstaltningerne i kapitel III, afdeling 5, bør anvendes fra den 1. august 2021, svarende til biavlsåret. |
| --- | --- |

(23)

For at sikre en gnidningsløs gennemførelse af de foranstaltninger, der fastsættes i nærværende forordning, og som er nødvendige for medlemsstaterne for at kunne tilrettelægge kontrolkampagner, samtidig med at de overholder de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og anvendes med tilbagevirkende kraft, således at medlemsstaterne kan gennemføre de foreskrevne ændringer fra begyndelsen af de respektive kontrolkampagner: foranstaltningerne i kapitel I og II og i kapitel III, afdeling 3 og 4, bør anvendes fra den 1. januar 2022, svarende til ansøgningsåret i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem eller til kalenderåret for ikke-arealrelaterede og ikke-dyrerelaterede foranstaltninger til støtte af udvikling i landdistrikterne og foranstaltninger i vinsektoren. foranstaltningerne i kapitel III, afdeling 1 og 2, bør anvendes fra den 16. oktober 2021, svarende til regnskabsåret, og foranstaltningerne i kapitel III, afdeling 5, bør anvendes fra den 1. august 2021, svarende til biavlsåret.

| (24) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Landbrugsfondene, Forvaltningskomitéen for Direkte Betalinger og Udvalget for Udvikling af Landdistrikterne — |
| --- | --- |

(24)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Landbrugsfondene, Forvaltningskomitéen for Direkte Betalinger og Udvalget for Udvikling af Landdistrikterne —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

UNDTAGELSER FRA GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 809/2014

Artikel 1

Uanset artikel 24, stk. 4, artikel 48, stk. 5, artikel 49, stk. 1, artikel 52, stk. 1, artikel 60, stk. 2, tredje afsnit, og artikel 71, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 kan medlemsstaterne som følge af foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, for så vidt angår de kontroller, der skal gennemføres for henholdsvis ansøgningsåret 2022 eller kalenderåret 2022, beslutte fuldt ud at erstatte den fysiske kontrol, der skal foretages i henhold til nævnte forordning, navnlig markinspektioner og kontrol på stedet, med billedanalyse af ortofotos (satellitbilleder eller luftfotos) eller anvendelse af ny teknologi såsom geotaggede fotos eller anden relevant dokumentation, herunder dokumentation, som støttemodtageren har forelagt på den kompetente myndigheds anmodning, og som sætter den kompetente myndighed i stand til at drage endelige konklusioner.

Hvis kontrolbesøgene på stedet for den operation, der er ydet støtte til, eller på investeringsstedet, jf. artikel 48, stk. 5, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, ikke kan erstattes af relevant dokumentation, gennemfører medlemsstaterne kontrolbesøgene, efter at den endelige betaling er foretaget.

Artikel 2

Uanset artikel 26, stk. 4, og artikel 42, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 kan medlemsstaterne, hvis de som følge af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, ikke er i stand til at gennemføre kontrollen på stedet inden for den i nævnte bestemmelse fastsatte frist, og det ved anvendelsen af alternative metoder, herunder anvendelse af ny teknologi, ikke er muligt at tilvejebringe den fornødne dokumentation, beslutte at foretage nævnte kontrol for henholdsvis ansøgningsåret 2022 eller kalenderåret 2022 når som helst i løbet af året, for så vidt som kontrollen stadig gør det muligt at efterprøve støtteberettigelsesbetingelserne.

Artikel 3

1.   Hvis medlemsstaterne som følge af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, ikke er i stand til at foretage kontrol på stedet for henholdsvis ansøgningsåret 2022 eller kalenderåret 2022 i overensstemmelse med kravene i artikel 30-33, artikel 40a, stk. 1, første afsnit, litra c), artikel 40a, stk. 2, litra b), artikel 50, stk. 1, første afsnit, artikel 52, stk. 2, artikel 60, stk. 2, tredje afsnit, og artikel 68, stk. 1, først afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, kan medlemsstaterne beslutte af anvende bestemmelserne i nærværende artikels stk. 2-10.

2.   Uanset artikel 30 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 skal kontrolprocenten i ansøgningsåret 2022 være mindst:

| a) | 3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om støtte under grundbetalingsordningen eller den generelle arealbetalingsordning |
| --- | --- |

a)

3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om støtte under grundbetalingsordningen eller den generelle arealbetalingsordning

| b) | 3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om omfordelingsbetaling |
| --- | --- |

b)

3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om omfordelingsbetaling

| c) | 3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om betalingen for områder med naturbetingede begrænsninger |
| --- | --- |

c)

3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om betalingen for områder med naturbetingede begrænsninger

| d) | 3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om betaling under ordningen for unge landbrugere |
| --- | --- |

d)

3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om betaling under ordningen for unge landbrugere

| e) | 3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om arealrelaterede betalinger inden for rammerne af frivillig koblet støtte |
| --- | --- |

e)

3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om arealrelaterede betalinger inden for rammerne af frivillig koblet støtte

| f) | 3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om betaling under ordningen for mindre landbrugere |
| --- | --- |

f)

3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om betaling under ordningen for mindre landbrugere

| g) | 10 % af de arealer, der er anmeldt for hampeproduktion |
| --- | --- |

g)

10 % af de arealer, der er anmeldt for hampeproduktion

| h) | 3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om den afgrødespecifikke betaling for bomuld |
| --- | --- |

h)

3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om den afgrødespecifikke betaling for bomuld

Medlemsstater, der allerede har besluttet at nedsætte kontrolprocenten for visse ordninger til 3 % i overensstemmelse med artikel 36 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, kan yderligere nedsætte de kontrolprocenter, der er fastsat for disse ordninger i dette stykke, til 1 %. Medlemsstater, der har indført en ordning med forudgående godkendelse af dyrkning af hamp i medfør af artikel 36, stk. 6, i nævnte forordning, må ikke yderligere nedsætte kontrolprocenten til under 10 %.

3.   Uanset artikel 31 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 skal kontrolprocenten i ansøgningsåret 2022 være mindst:

| a) | 3 % af alle støttemodtagere, der benytter landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet |
| --- | --- |

a)

3 % af alle støttemodtagere, der benytter landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet

| b) | 1 % af:






  i) | enten alle støttemodtagere, der er berettiget til den grønne betaling, og som er fritaget for både afgrødediversificering og forpligtelsen vedrørende miljømæssige fokusområder, da de ikke når op på tærsklerne i artikel 44 og 46 i forordning (EU) nr. 1307/2013, og som ikke er omfattet af forpligtelserne i nævnte forordnings artikel 45 |
| --- | --- | --- |

b)

1 % af:

i)

enten alle støttemodtagere, der er berettiget til den grønne betaling, og som er fritaget for både afgrødediversificering og forpligtelsen vedrørende miljømæssige fokusområder, da de ikke når op på tærsklerne i artikel 44 og 46 i forordning (EU) nr. 1307/2013, og som ikke er omfattet af forpligtelserne i nævnte forordnings artikel 45

| ii) | eller i de år, hvor artikel 44 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 639/2014 (17) ikke finder anvendelse i en medlemsstat, de støttemodtagere, som er berettiget til den grønne betaling, og som er fritaget for både afgrødediversificering og forpligtelsen vedrørende miljømæssige fokusområder, da de ikke når op på tærsklerne i artikel 44 og 46 i forordning (EU) nr. 1307/2013, og som ikke er omfattet af forpligtelsen i artikel 45, stk. 1, i nævnte forordning |
| --- | --- |

ii)

eller i de år, hvor artikel 44 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 639/2014 (17) ikke finder anvendelse i en medlemsstat, de støttemodtagere, som er berettiget til den grønne betaling, og som er fritaget for både afgrødediversificering og forpligtelsen vedrørende miljømæssige fokusområder, da de ikke når op på tærsklerne i artikel 44 og 46 i forordning (EU) nr. 1307/2013, og som ikke er omfattet af forpligtelsen i artikel 45, stk. 1, i nævnte forordning

| c) | 3 % af alle støttemodtagere, der er forpligtet til at overholde de grønne metoder og anvende de nationale eller regionale miljøcertificeringsordninger som omhandlet i artikel 43, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 1307/2013 |
| --- | --- |

c)

3 % af alle støttemodtagere, der er forpligtet til at overholde de grønne metoder og anvende de nationale eller regionale miljøcertificeringsordninger som omhandlet i artikel 43, stk. 3, litra b), i forordning (EU) nr. 1307/2013

Kontrolprocenten i første afsnit, litra a), skal tillige omfatte mindst 3 % af alle støttemodtagere med permanente græsarealer, der er miljømæssigt sårbare inden for de områder, der er omfattet af Rådets direktiv 92/43/EØF (18) eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (19) og yderligere sårbare områder som nævnt i artikel 45, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1307/2013.

4.   Uanset artikel 32 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 skal kontrolprocenten i ansøgningsåret 2022 være mindst:

| a) | 3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om støtte til foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

a)

3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om støtte til foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne

| b) | 3 % af alle kollektiver, der indgiver en kollektiv anmodning. |
| --- | --- |

b)

3 % af alle kollektiver, der indgiver en kollektiv anmodning.

Hvad angår den i første afsnit, litra a), omhandlede kontrolprocent for de foranstaltninger, der er fastlagt i artikel 28 og 29 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (20), skal kontrolprocenten på 3 % opnås for hver foranstaltning.

5.   Uanset artikel 33 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 skal kontrolprocenten i ansøgningsåret 2022 være mindst 3 % af alle støttemodtagere, der ansøger om støtte i henhold til dyrerelaterede støtteordninger, og omfatte mindst 3 % af dyrene.

6.   Uanset artikel 40a, stk. 1, første afsnit, litra c), første punktum, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 skal den pågældende kontrol af kriterier for støtteberettigelse, tilsagn og andre forpligtelser gennemføres for mindst 3 % af de berørte støttemodtagere.

7.   Uanset artikel 40a, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 skal kontrollen af indholdet af tetrahydrocannabinol i hamp foretages for mindst 10 % af arealet.

8.   Uanset artikel 50, stk. 1, første afsnit, og artikel 60, stk. 2, tredje afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, skal kontrolprocenten i kalenderåret 2022 være mindst 3 %.

9.   Uanset artikel 52, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 skal kontrolprocenten i kalenderåret 2022 for efterfølgende kontrol være mindst 0,6 %.

10.   Uanset artikel 68, stk. 1, første afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 skal minimumskontrolprocenten i ansøgningsåret 2022 for krydsoverensstemmelse være 0,5 %.

KAPITEL II

UNDTAGELSER FRA DE SÆRLIGE FORANSTALTNINGER TIL STØTTE FOR UNIONENS FJERNOMRÅDER OG DE MINDRE ØER I DET ÆGÆISKE HAV

AFDELING 1

Undtagelser fra gennemførelsesforordning (EU) nr. 180/2014

Artikel 4

1.   Uanset artikel 16, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 180/2014 kan medlemsstaterne, hvis de som følge af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, ikke er i stand til at gennemføre fysisk kontrol i fjernområderne i henhold til i nævnte bestemmelse, i 2022 beslutte at tilrettelægge den fysiske kontrol i henhold til nærværende artikels stk. 2.

2.   Den fysiske kontrol ved import, indførsel, eksport og forsendelse af landbrugsprodukter, som foretages i det pågældende fjernområde, skal omfatte et repræsentativt udsnit på mindst 3 % af de licenser, der forelægges i henhold til artikel 9 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 180/2014.

3.   Uanset artikel 22 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 180/2014 kan medlemsstaterne, hvis de på grund af de foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe covid-19-pandemien, ikke er i stand til at foretage kontrol på stedet i fjernområderne i overensstemmelse med nævnte artikel, i 2022 beslutte at tilrettelægge kontrollen på stedet i overensstemmelse med denne artikels stk. 4.

4.   De kompetente myndigheder gennemfører på grundlag af en risikoanalyse, der er foretaget i henhold til artikel 24, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 180/2014, stikprøvekontrol på stedet af mindst 3 % af støtteansøgningerne. Stikprøven skal desuden repræsentere mindst 3 % af de udbetalte støttebeløb for hvert tiltag.

5.   Uanset artikel 16, stk. 2, og artikel 22 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 180/2014 kan medlemsstaterne, hvis de som følge af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, ikke er i stand til at foretage kontrol på stedet af de særlige foranstaltninger til fordel for fjernområder i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat for 2022, beslutte:

| a) | at erstatte kontrol på stedet med anvendelse af nye teknologier, herunder geotaggede fotos, daterede fotos, daterede droneovervågningsrapporter, videokonferencer med støttemodtagerne eller relevant dokumentationsmateriale, der kan tjene som støtte ved kontrollen af, om foranstaltningerne gennemføres korrekt |
| --- | --- |

a)

at erstatte kontrol på stedet med anvendelse af nye teknologier, herunder geotaggede fotos, daterede fotos, daterede droneovervågningsrapporter, videokonferencer med støttemodtagerne eller relevant dokumentationsmateriale, der kan tjene som støtte ved kontrollen af, om foranstaltningerne gennemføres korrekt

| b) | at gennemføre kontrollerne når som helst i løbet af året, for så vidt som kontrollen fortsat gør det muligt at efterprøve støtteberettigelsesbetingelserne, også efter at den endelige betaling er foretaget. |
| --- | --- |

b)

at gennemføre kontrollerne når som helst i løbet af året, for så vidt som kontrollen fortsat gør det muligt at efterprøve støtteberettigelsesbetingelserne, også efter at den endelige betaling er foretaget.

AFDELING 2

Undtagelser fra gennemførelsesforordning (EU) nr. 181/2014

Artikel 5

1.   Uanset artikel 13, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 181/2014 kan Grækenland, hvis landet som følge af de foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe covid-19-pandemien, ikke er i stand til at foretage fysisk kontrol i henhold til nævnte artikel, i 2022 beslutte at tilrettelægge den fysiske kontrol i henhold til nærværende artikels stk. 2.

2.   Den fysiske kontrol ved indførsel af landbrugsprodukter, som foretages på de mindre øer i Det Ægæiske Hav, skal omfatte et repræsentativt udsnit på mindst 3 % af de licenser, der forelægges i henhold til artikel 7 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 181/2014. Den fysiske kontrol ved eksport eller forsendelse, jf. nævnte forordnings afdeling 3, som foretages på de mindre øer i Det Ægæiske Hav, skal omfatte et repræsentativt udsnit på mindst 3 % af transaktionerne, baseret på de risikoprofiler, som Grækenland har fastlagt.

3.   Uanset artikel 20 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 181/2014 kan Grækenland, hvis landet som følge af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, ikke er i stand til at foretage kontrol på stedet i henhold til nævnte artikel, i 2022 beslutte at tilrettelægge kontrollen på stedet i henhold til nærværende artikels stk. 4.

4.   De kompetente myndigheder foretager på grundlag af en risikoanalyse, der er foretaget i henhold til artikel 22, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 181/2014, kontrol på stedet af en stikprøve på mindst 3 % af støtteansøgningerne for hvert tiltag. Stikprøven skal desuden repræsentere mindst 3 % af de udbetalte støttebeløb for hvert tiltag.

5.   Uanset artikel 13, stk. 2, og artikel 20 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 181/2014 kan Grækenland, hvis landet som følge af de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, ikke er i stand til at foretage kontrol på stedet af de særlige foranstaltninger til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav i overensstemmelse med de nævnte bestemmelser for 2022, beslutte:

| a) | at erstatte kontrol på stedet med anvendelse af nye teknologier, herunder geotaggede fotos, daterede fotos, daterede droneovervågningsrapporter, videokonferencer med støttemodtagerne eller relevant dokumentationsmateriale, der kan tjene som støtte ved kontrollen af, om foranstaltningerne gennemføres korrekt |
| --- | --- |

a)

at erstatte kontrol på stedet med anvendelse af nye teknologier, herunder geotaggede fotos, daterede fotos, daterede droneovervågningsrapporter, videokonferencer med støttemodtagerne eller relevant dokumentationsmateriale, der kan tjene som støtte ved kontrollen af, om foranstaltningerne gennemføres korrekt

| b) | at gennemføre kontrollerne når som helst i løbet af året, for så vidt som kontrollen fortsat gør det muligt at efterprøve støtteberettigelsesbetingelserne, også efter at den endelige betaling er foretaget. |
| --- | --- |

b)

at gennemføre kontrollerne når som helst i løbet af året, for så vidt som kontrollen fortsat gør det muligt at efterprøve støtteberettigelsesbetingelserne, også efter at den endelige betaling er foretaget.

KAPITEL III

UNDTAGELSER FRA GENNEMFØRELSESBESTEMMELSERNE TIL DEN FÆLLES MARKEDSORDNING

AFDELING 1

Undtagelser fra gennemførelsesforordning (EU) 2017/892

Artikel 6

1.   Uanset artikel 24 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 foretages der ikke kontrol på stedet af anerkendelseskriterier for 2022.

2.   Uanset artikel 27, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 skal kontrollen på stedet som omhandlet i nævnte forordnings artikel 27 i 2022 omfatte en stikprøve, der omfatter mindst 10 % af den samlede støtte, der er ansøgt om for 2021

3.   Uanset artikel 27, stk. 7, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 er kontrol på stedet i 2022 ikke omfattet af bestemmelsen om, at der skal aflægges mindst ét kontrolbesøg på stedet, hvor aktionen gennemføres, for at undersøge, om aktioner på individuelle bedrifter, der tilhører medlemmer af producentorganisationer, der er omfattet af den stikprøve, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 27, stk. 2, er gennemført.

4.   Uanset artikel 29, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 kan medlemsstaterne i 2022 nøjes med at kontrollere en mindre procentdel af de produkter, der er tilbagekøbt fra markedet, uanset deres anvendelse, end den procentsats, der er fastsat i nævnte bestemmelse, men ikke under 10 % af de pågældende mængder i løbet af en producentorganisations produktionsår.

5.   Uanset artikel 30, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 skal hver kontrol i 2022 omfatte en stikprøve, der mindst repræsenterer 3 % af de mængder, som producentorganisationen har tilbagekøbt i løbet af produktionsåret 2021.

6.   Uanset artikel 27, stk. 2 og 7, artikel 29, stk. 2, artikel 30, stk. 3, og artikel 31, stk. 1 og 2, i gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 kan medlemsstaterne, hvis de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, hindrer dem i at foretage kontrol på stedet i overensstemmelse med nævnte bestemmelser, i året 2022 erstatte kontrollen på stedet med andre typer kontrol, som medlemsstaterne fastsætter, såsom geotaggede fotos, daterede fotos, daterede droneovervågningsrapporter, administrativ kontrol eller videokonferencer med støttemodtagerne.

AFDELING 2

Undtagelser fra gennemførelsesforordning (EU) 2016/1150

Artikel 7

1.   Uanset artikel 32, stk. 1, og artikel 42, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2016/1150 kan medlemsstaterne, hvis de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, hindrer dem i at foretage kontrol på stedet i overensstemmelse med nævnte bestemmelser, i regnskabsåret 2022 erstatte sådan kontrol på stedet med andre typer kontrol, som medlemsstaterne fastsætter, såsom daterede fotos, daterede droneovervågningsrapporter, administrativ kontrol eller videokonferencer med støttemodtagerne, og som sikrer, at reglerne for støtteprogrammerne i vinsektoren overholdes.

2.   Uanset artikel 43, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2016/1150 gælder det, at hvis de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, hindrer medlemsstaterne i at foretage kontrol på stedet i overensstemmelse nævnte bestemmelse, skal sådanne kontroller af grøn høst i regnskabsåret 2022 finde sted senest den 15. september 2022.

AFDELING 3

Undtagelser fra gennemførelsesforordning (EU) 2018/274

Artikel 8

1.   Uanset artikel 27, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 kan medlemsstaterne, hvis de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, er til hinder for, at de i høstperioden i 2022 kan indsamle prøver af friske druer og forarbejde dem til vin med henblik på det antal prøver, der er fastsat i del II i bilag III til nævnte forordning, fravige det fastsatte antal prøver.

2.   Uanset artikel 31, stk. 2, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) 2018/274, kan medlemsstaterne, hvis de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, er til hinder for, at de i 2022 kan foretage kontrol på stedet i overensstemmelse med nævnte bestemmelse, nøjes med at foretage kontrol på stedet af mindst 3 % af alle vinproducenter, der er opført i fortegnelsen over vindyrkningsarealer.

3.   Uanset artikel 31, stk. 2, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 kan medlemsstaterne i 2022 midlertidigt suspendere den systematiske kontrol på stedet af arealer beplantet med vinstokke, der ikke er medtaget i et producentdossier, hvis de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien, forhindrer medlemsstaterne i at gennemføre sådanne kontroller.

AFDELING 4

Undtagelser fra gennemførelsesforordning (EU) nr. 615/2014

Artikel 9

Uanset artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 615/2014 kan medlemsstaterne, hvis de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere covid-19-pandemien forhindrer medlemsstaterne i at gennemføre kontrol på stedet i kalenderåret 2022 rettidigt, helt eller delvist beslutte at erstatte kontrol på stedet med administrativ kontrol eller med anvendelse af relevant dokumentation, herunder geotaggede fotos, videosamtaler eller anden dokumentation i elektronisk format.

AFDELING 5

Undtagelser fra gennemførelsesforordning (EU) 2015/1368

Artikel 10

Uanset artikel 8, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2015/1368 kan medlemsstaterne i biavlsåret 2022 beslutte at fravige den procentsats på 5 %, der gælder for kontrol på stedet af støtteansøgere inden for rammerne af biavlsprogrammerne, forudsat at de erstatter den planlagte kontrol på stedet med alternative kontroller, f.eks. ved at anmode om fotos, afholde videosamtaler eller på anden måde tilvejebringe dokumentation til støtte for kontrollen af, at foranstaltningerne i biavlsprogrammerne er gennemført korrekt.

KAPITEL IV

ÆNDRING AF GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/725

Artikel 11

I gennemførelsesforordning (EU) 2021/725 foretages følgende ændringer:

| 1. | I artikel 3 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 6 affattes således:

  »6.   Uanset artikel 35 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende den forhøjelse af den kontrolprocent, der skulle have været anvendt i ansøgningsåret 2021 på de støtteordninger og støtteforanstaltninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2-5.« |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 3 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 6 affattes således:

»6.   Uanset artikel 35 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende den forhøjelse af den kontrolprocent, der skulle have været anvendt i ansøgningsåret 2021 på de støtteordninger og støtteforanstaltninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2-5.«

| b) | Stk. 10 affattes således:

  »10.   Uanset artikel 50, stk. 5, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende den forhøjelse af den kontrolprocent, der skulle have været anvendt i kalenderåret 2021 på de støtteordninger og støtteforanstaltninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2-5.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 10 affattes således:

»10.   Uanset artikel 50, stk. 5, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende den forhøjelse af den kontrolprocent, der skulle have været anvendt i kalenderåret 2021 på de støtteordninger og støtteforanstaltninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 2-5.«

| c) | Stk. 13 affattes således:

  »13.   Uanset artikel 68, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende den kontrolprocent, der skulle have været anvendt for ansøgningsåret 2021.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 13 affattes således:

»13.   Uanset artikel 68, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende den kontrolprocent, der skulle have været anvendt for ansøgningsåret 2021.«

| 2. | Artikel 5, stk. 6, affattes således:

  »6.   Uanset artikel 59, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1306/2013 kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende den forhøjelse af den kontrolprocent, der skulle have været anvendt i ansøgningsåret 2021, på de støtteordninger og støtteforanstaltninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1-5.« |
| --- | --- |

2.

Artikel 5, stk. 6, affattes således:

»6.   Uanset artikel 59, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1306/2013 kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende den forhøjelse af den kontrolprocent, der skulle have været anvendt i ansøgningsåret 2021, på de støtteordninger og støtteforanstaltninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1-5.«

| 3. | Artikel 6, stk. 6, affattes således:

  »6.   Uanset artikel 59, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1306/2013 kan Grækenland beslutte ikke at anvende den forhøjelse af den kontrolprocent, der skulle have været anvendt i ansøgningsåret 2021, på de støtteordninger og støtteforanstaltninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1-5.«. |
| --- | --- |

3.

Artikel 6, stk. 6, affattes således:

»6.   Uanset artikel 59, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1306/2013 kan Grækenland beslutte ikke at anvende den forhøjelse af den kontrolprocent, der skulle have været anvendt i ansøgningsåret 2021, på de støtteordninger og støtteforanstaltninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1-5.«.

KAPITEL V

Almindelige bestemmelser

Artikel 12

De medlemsstater, der anvender bestemmelserne i kapitel I, II og III, skal i den forvaltningserklæring, der skal udarbejdes i henhold til artikel 7, stk. 3, første afsnit, litra b), i forordning (EU) nr. 1306/2013, for regnskabsårene 2022 og 2023 bekræfte, at overbetalinger til støttemodtagere er undgået, og at der på grundlag af en verifikation af alle fornødne oplysninger er indledt procedurer for inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb.

KAPITEL VI

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 13

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Kapitel I og II, kapitel III, afdeling 3 og 4, og kapitel IV anvendes fra den 1. januar 2022.

Kapitel III, afdeling 1 og 2, anvendes fra den 16. oktober 2021.

Kapitel III, afdeling 5, anvendes fra den 1. august 2021.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  
  EUT L 78 af 20.3.2013, s. 23.

2

(3)  
  EUT L 78 af 20.3.2013, s. 41.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/532 af 16. april 2020 om fravigelse for 2020 af gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, (EU) nr. 180/2014, (EU) nr. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) 2017/39, (EU) 2015/1368 og (EU) 2016/1240 for så vidt angår visse bestemmelser om administrativ kontrol og kontrol på stedet, der finder anvendelse i henhold til den fælles landbrugspolitik (EUT L 119 af 17.4.2020, s. 3).

4

(5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/725 af 4. maj 2021 om fravigelse for 2021 af gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, (EU) nr. 180/2014, (EU) nr. 181/2014, (EU) 2017/892, (EU) 2016/1150, (EU) 2018/274, (EU) nr. 615/2014 og (EU) 2015/1368 for så vidt angår visse bestemmelser om administrativ kontrol og kontrol på stedet, der finder anvendelse i henhold til den fælles landbrugspolitik (EUT L 155 af 5.5.2021, s. 8).

5

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 af 17. juli 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne og krydsoverensstemmelse (EUT L 227 af 31.7.2014, s. 69).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 af 17. december 2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landsbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 og Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 608).

7

(8)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 180/2014 af 20. februar 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder (EUT L 63 af 4.3.2014, s. 13).

8

(9)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 181/2014 af 20. februar 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 229/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav (EUT L 63 af 4.3.2014, s. 53).

9

(10)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/892 af 13. marts 2017 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (EUT L 138 af 25.5.2017, s. 57).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671).

11

(12)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1150 af 15. april 2016 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår de nationale støtteprogrammer for vinsektoren (EUT L 190 af 15.7.2016, s. 23).

12

(13)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/274 af 11. december 2017 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår tilladelsesordningen for plantning af vinstokke, fortegnelsen over vindyrkningsarealer, certificering, ind- og udgangsbøger, obligatoriske anmeldelser og meddelelser, om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og til Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår de relevante kontroller og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/561 (EUT L 58 af 28.2.2018, s. 60).

13

(14)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2018/273 af 11. december 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår tilladelsesordningen for plantning af vinstokke, fortegnelsen over vindyrkningsarealer, ledsagedokumenter og certificering, ind- og udgangsbøger, obligatoriske anmeldelser, meddelelser og offentliggørelse af meddelte oplysninger, om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår de relevante kontroller og sanktioner, om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 555/2008, (EF) nr. 606/2009 og (EF) nr. 607/2009 og om ophævelse af Kommissionens forordning (EF) nr. 436/2009 og Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/560 (EUT L 58 af 28.2.2018, s. 1).

14

(15)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 615/2014 af 6. juni 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår arbejdsprogrammer for støtte til olivenolie- og spiseolivensektoren (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 95).

15

(16)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1368 af 6. august 2015 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår støtte til biavlssektoren (EUT L 211 af 8.8.2015, s. 9).

16

(17)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 639/2014 af 11. marts 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 om regler for direkte betalinger til landbrugere under den fælles landbrugspolitiks støtteordninger og om ændring af bilag X til nævnte forordning (EUT L 181 af 20.6.2014, s. 1).

17

(18)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

18

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487).

20

---

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/62

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1217

af 14. juli 2022

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013 vedrørende nedsættelse af de fiskekvoter, der er tildelt Spanien for 2021, 2022 og 2023

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (1), særlig artikel 105, stk. 4,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I 2013 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013 (2) om nedsættelse af den makrelkvote, der er tildelt Spanien i 2013 i ICES-afsnit 8c, ICES-underområde 9 og 10 og EU-farvande i CECAF-område 34.1.1, og ansjoskvoten i ICES-underområde 8 på grund af overfiskning af makrelkvoten i 2009. |
| --- | --- |

(1)

I 2013 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013 (2) om nedsættelse af den makrelkvote, der er tildelt Spanien i 2013 i ICES-afsnit 8c, ICES-underområde 9 og 10 og EU-farvande i CECAF-område 34.1.1, og ansjoskvoten i ICES-underområde 8 på grund af overfiskning af makrelkvoten i 2009.

| (2) | Spanien fiskede 3 400 ton mindre end den pågældende makrelkvote i 2021 og udøvede således et lavere fiskeritryk på bestanden i forhold til den maksimumsmængde, der var tilladt i henhold til de fiskerimuligheder, der var tildelt for det pågældende år. Spanien har anmodet om, at de uudnyttede mængder anvendes til nedsættelser for 2021 og til at sænke de nedsættelser, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013, for 2022 og 2023 i overensstemmelse hermed. De kvotenedsættelsesmængder for 2021, 2022 og 2023, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013, bør derfor tilpasses. |
| --- | --- |

(2)

Spanien fiskede 3 400 ton mindre end den pågældende makrelkvote i 2021 og udøvede således et lavere fiskeritryk på bestanden i forhold til den maksimumsmængde, der var tilladt i henhold til de fiskerimuligheder, der var tildelt for det pågældende år. Spanien har anmodet om, at de uudnyttede mængder anvendes til nedsættelser for 2021 og til at sænke de nedsættelser, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013, for 2022 og 2023 i overensstemmelse hermed. De kvotenedsættelsesmængder for 2021, 2022 og 2023, der er fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013, bør derfor tilpasses.

| (3) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013 bør derfor ændres.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013 erstattes af bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 185/2013 af 5. marts 2013 om nedsættelse af visse fiskekvoter, der er tildelt Spanien i 2013 og følgende år på grund af overfiskning af en vis makrelkvote i 2009 (EUT L 62 af 6.3.2013, s. 1).

2

---

BILAG

| Bestand | Oprindelig kvote 2009 | Tilpasset kvote 2009 | Konstaterede fangster 2009 | Forskel kvote/fangst (overfiskning) | Nedsættelse 2013 | Nedsættelse 2014 | Nedsættelse 2015 | Nedsættelse 2016 | Nedsættelse 2017 | Nedsættelse 2018 | Nedsættelse 2019 | Nedsættelse 2020 | Nedsættelse 2021 | Nedsættelse 2022 | Nedsættelse 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAC8C3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | –65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 6 283 | 4 805 | 7 762 | 3 328 | 8 944 | 2 411 | 0 |
| ANE08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 4 539 | 2 853 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

Bestand

Oprindelig kvote 2009

Tilpasset kvote 2009

Konstaterede fangster 2009

Forskel kvote/fangst (overfiskning)

Nedsættelse 2013

Nedsættelse 2014

Nedsættelse 2015

Nedsættelse 2016

Nedsættelse 2017

Nedsættelse 2018

Nedsættelse 2019

Nedsættelse 2020

Nedsættelse 2021

Nedsættelse 2022

Nedsættelse 2023

MAC8C3411

29 529

25 525

90 954

–65 429

100

100

100

5 544

6 283

4 805

7 762

3 328

8 944

2 411

0

ANE08 (1)

3 696

4 539

2 853

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  For ansjos skal året forstås som den fangstperiode, der indledes det pågældende år.

---

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/65

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1218

af 14. juli 2022

om ændring af visse bilag til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 for så vidt angår godkendelse af status som sygdomsfri for visse medlemsstater eller zoner med hensyn til visse listeopførte sygdomme og godkendelse af programmer for udryddelse af visse listeopførte sygdomme

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed ("dyresundhedsloven") (1), særlig artikel 31, stk. 3, og artikel 36, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der fastsættes ved forordning (EU) 2016/429 sygdomsspecifikke regler vedrørende de sygdomme, der er listeopført i henhold til samme forordnings artikel 5, stk. 1, og det fastsættes, hvordan disse regler skal anvendes på diverse kategorier af listeopførte sygdomme. Forordning (EU) 2016/429 indeholder bestemmelser om, at medlemsstaterne skal fastlægge obligatoriske programmer for udryddelse af de i forordningens artikel 9, stk. 1, litra b) omhandlede listeopførte sygdomme, og om valgfrie programmer for udryddelse af listeopførte sygdomme omhandlet i samme forordnings artikel 9, stk. 1, litra c), samt om Kommissionens godkendelse af sådanne programmer. I henhold til nævnte forordning skal Kommissionen også godkende eller ophæve status som sygdomsfri for medlemsstater eller zoner deri med hensyn til visse listeopførte sygdomme, som er omhandlet i forordningens artikel 9, stk. 1, litra b) og c). |
| --- | --- |

(1)

Der fastsættes ved forordning (EU) 2016/429 sygdomsspecifikke regler vedrørende de sygdomme, der er listeopført i henhold til samme forordnings artikel 5, stk. 1, og det fastsættes, hvordan disse regler skal anvendes på diverse kategorier af listeopførte sygdomme. Forordning (EU) 2016/429 indeholder bestemmelser om, at medlemsstaterne skal fastlægge obligatoriske programmer for udryddelse af de i forordningens artikel 9, stk. 1, litra b) omhandlede listeopførte sygdomme, og om valgfrie programmer for udryddelse af listeopførte sygdomme omhandlet i samme forordnings artikel 9, stk. 1, litra c), samt om Kommissionens godkendelse af sådanne programmer. I henhold til nævnte forordning skal Kommissionen også godkende eller ophæve status som sygdomsfri for medlemsstater eller zoner deri med hensyn til visse listeopførte sygdomme, som er omhandlet i forordningens artikel 9, stk. 1, litra b) og c).

| (2) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/689 (2) suppleres forordning (EU) 2016/429, og der fastsættes kriterier for tildeling, suspension og ophævelse af status som sygdomsfri for medlemsstater eller zoner eller kompartmenter deri, samt krav vedrørende godkendelse af obligatoriske eller valgfrie udryddelsesprogrammer for medlemsstater eller zoner eller kompartmenter deri. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/689 (2) suppleres forordning (EU) 2016/429, og der fastsættes kriterier for tildeling, suspension og ophævelse af status som sygdomsfri for medlemsstater eller zoner eller kompartmenter deri, samt krav vedrørende godkendelse af obligatoriske eller valgfrie udryddelsesprogrammer for medlemsstater eller zoner eller kompartmenter deri.

| (3) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 (3) fastsættes der gennemførelsesbestemmelser vedrørende de listeopførte dyresygdomme, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2016/429, for så vidt angår status som sygdomsfri og ikkevaccinationsstatus for visse medlemsstater eller zoner eller kompartmenter deri og godkendelse af programmer for udryddelse af disse listeopførte sygdomme. I bilagene til nævnte gennemførelsesforordning listeopføres medlemsstater eller zoner eller kompartmenter deri med status som sygdomsfri samt allerede godkendte udryddelsesprogrammer. På grund af den omskiftelige epidemiologiske situation hvad angår visse sygdomme er det nødvendigt at listeopføre nye sygdomsfrie medlemsstater eller zoner deri og at godkende visse udryddelsesprogrammer, som er blevet indgivet til Kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 (3) fastsættes der gennemførelsesbestemmelser vedrørende de listeopførte dyresygdomme, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2016/429, for så vidt angår status som sygdomsfri og ikkevaccinationsstatus for visse medlemsstater eller zoner eller kompartmenter deri og godkendelse af programmer for udryddelse af disse listeopførte sygdomme. I bilagene til nævnte gennemførelsesforordning listeopføres medlemsstater eller zoner eller kompartmenter deri med status som sygdomsfri samt allerede godkendte udryddelsesprogrammer. På grund af den omskiftelige epidemiologiske situation hvad angår visse sygdomme er det nødvendigt at listeopføre nye sygdomsfrie medlemsstater eller zoner deri og at godkende visse udryddelsesprogrammer, som er blevet indgivet til Kommissionen.

| (4) | Hvad angår infektion med Brucella abortus, B. melitensis og B. suis, infektion med Mycobacterium tuberculosis-kompleks (Mycobacterium bovis, M. caprae og M. tuberculosis) (MTBC), enzootisk kvægleukose (EBL), infektion med bovin virusdiarré (BVD) samt infektion med bluetonguevirus (serotype 1-24) (BTV), har flere medlemsstater for nylig indgivet en ansøgning til Kommissionen om tildeling af status som sygdomsfri eller om godkendelse af programmer for udryddelse for hele eller dele af deres område. |
| --- | --- |

(4)

Hvad angår infektion med Brucella abortus, B. melitensis og B. suis, infektion med Mycobacterium tuberculosis-kompleks (Mycobacterium bovis, M. caprae og M. tuberculosis) (MTBC), enzootisk kvægleukose (EBL), infektion med bovin virusdiarré (BVD) samt infektion med bluetonguevirus (serotype 1-24) (BTV), har flere medlemsstater for nylig indgivet en ansøgning til Kommissionen om tildeling af status som sygdomsfri eller om godkendelse af programmer for udryddelse for hele eller dele af deres område.

| (5) | Hvad angår infektion med Brucella abortus, B. melitensis og B. suis hos kvæg har Italien forelagt oplysninger for Kommissionen, som viser, at betingelserne i delegeret forordning (EU) 2020/689 for anerkendelse af status som sygdomsfri er opfyldt i provinsen Vibo Valentia i regionen Calabrien og i provinsen Teramo i regionen Abruzzo. Disse zoner bør derfor listeopføres som værende frie for Brucella abortus, B. melitensis og B. suis hos kvæg i del I, kapitel 1, i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620. |
| --- | --- |

(5)

Hvad angår infektion med Brucella abortus, B. melitensis og B. suis hos kvæg har Italien forelagt oplysninger for Kommissionen, som viser, at betingelserne i delegeret forordning (EU) 2020/689 for anerkendelse af status som sygdomsfri er opfyldt i provinsen Vibo Valentia i regionen Calabrien og i provinsen Teramo i regionen Abruzzo. Disse zoner bør derfor listeopføres som værende frie for Brucella abortus, B. melitensis og B. suis hos kvæg i del I, kapitel 1, i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620.

| (6) | Hvad angår infektion med Brucella abortus, B. melitensis og B. suis hos får og geder har Italien forelagt oplysninger for Kommissionen, som viser, at betingelserne i delegeret forordning (EU) 2020/689 for anerkendelse af status som sygdomsfri er opfyldt i provinsen Lecce i regionen Puglia. Denne zone bør derfor listeopføres som værende fri for Brucella abortus, B. melitensis og B. suis hos får og geder i del I, kapitel 2, i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620. |
| --- | --- |

(6)

Hvad angår infektion med Brucella abortus, B. melitensis og B. suis hos får og geder har Italien forelagt oplysninger for Kommissionen, som viser, at betingelserne i delegeret forordning (EU) 2020/689 for anerkendelse af status som sygdomsfri er opfyldt i provinsen Lecce i regionen Puglia. Denne zone bør derfor listeopføres som værende fri for Brucella abortus, B. melitensis og B. suis hos får og geder i del I, kapitel 2, i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620.

| (7) | Hvad angår infektion med MTBC har Italien forelagt oplysninger for Kommissionen, som viser, at betingelserne i delegeret forordning (EU) 2020/689 for anerkendelse af status som sygdomsfri med hensyn til infektion med MTBC er opfyldt i provinserne Aquila, Chieti og Teramo i regionen Abruzzo, i provinsen Latina i regionen Lazio, i provinserne Bari og Taranto i regionen Puglia og i provinsen Nuoro i regionen Sardinien. Disse zoner bør derfor listeopføres som værende frie for MTBC i del I bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620. |
| --- | --- |

(7)

Hvad angår infektion med MTBC har Italien forelagt oplysninger for Kommissionen, som viser, at betingelserne i delegeret forordning (EU) 2020/689 for anerkendelse af status som sygdomsfri med hensyn til infektion med MTBC er opfyldt i provinserne Aquila, Chieti og Teramo i regionen Abruzzo, i provinsen Latina i regionen Lazio, i provinserne Bari og Taranto i regionen Puglia og i provinsen Nuoro i regionen Sardinien. Disse zoner bør derfor listeopføres som værende frie for MTBC i del I bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620.

| (8) | Hvad angår infektion med EBL har Kroatien indgivet en ansøgning til Kommissionen om godkendelse af et udryddelsesprogram på sit område. Kommissionens gennemgang har vist, at den pågældende ansøgning opfylder kriterierne i del II, kapitel 2, i delegeret forordning (EU) 2020/689 med hensyn til godkendelse af programmer for udryddelse af EBL. Denne medlemsstat bør derfor listeopføres i del II i bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 som værende et område med et godkendt program for udryddelse af EBL. |
| --- | --- |

(8)

Hvad angår infektion med EBL har Kroatien indgivet en ansøgning til Kommissionen om godkendelse af et udryddelsesprogram på sit område. Kommissionens gennemgang har vist, at den pågældende ansøgning opfylder kriterierne i del II, kapitel 2, i delegeret forordning (EU) 2020/689 med hensyn til godkendelse af programmer for udryddelse af EBL. Denne medlemsstat bør derfor listeopføres i del II i bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 som værende et område med et godkendt program for udryddelse af EBL.

| (9) | Hvad angår infektion med BVD har Danmark og Tyskland forelagt oplysninger for Kommissionen, som viser, at betingelserne i delegeret forordning (EU) 2020/689 for anerkendelse af status som sygdomsfri med hensyn til BVD er opfyldt på hele Danmarks område samt i Landkreis Ravensburg, Erding, Weilheim-Schongau, Oberallgäu og Fulda i Tyskland. Denne medlemsstat og disse zoner bør derfor listeopføres i del I bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 som værende områder med status som sygdomsfri med hensyn til BVD. |
| --- | --- |

(9)

Hvad angår infektion med BVD har Danmark og Tyskland forelagt oplysninger for Kommissionen, som viser, at betingelserne i delegeret forordning (EU) 2020/689 for anerkendelse af status som sygdomsfri med hensyn til BVD er opfyldt på hele Danmarks område samt i Landkreis Ravensburg, Erding, Weilheim-Schongau, Oberallgäu og Fulda i Tyskland. Denne medlemsstat og disse zoner bør derfor listeopføres i del I bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 som værende områder med status som sygdomsfri med hensyn til BVD.

| (10) | Hvad angår infektion med BVD har Irland indgivet en ansøgning til Kommissionen om godkendelse af et udryddelsesprogram på sit område. Kommissionens gennemgang har vist, at den pågældende ansøgning opfylder kriterierne i del II, kapitel 2, i delegeret forordning (EU) 2020/689 med hensyn til godkendelse af programmer for udryddelse af BVD. Denne medlemsstat bør derfor listeopføres i del II i bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 som værende et område med et godkendt program for udryddelse af BVD. |
| --- | --- |

(10)

Hvad angår infektion med BVD har Irland indgivet en ansøgning til Kommissionen om godkendelse af et udryddelsesprogram på sit område. Kommissionens gennemgang har vist, at den pågældende ansøgning opfylder kriterierne i del II, kapitel 2, i delegeret forordning (EU) 2020/689 med hensyn til godkendelse af programmer for udryddelse af BVD. Denne medlemsstat bør derfor listeopføres i del II i bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 som værende et område med et godkendt program for udryddelse af BVD.

| (11) | Hvad angår infektion med BTV har Tyskland forelagt oplysninger for Kommissionen, som viser, at betingelserne for anerkendelse af status som sygdomsfri med hensyn til infektion med BTV er opfyldt i hele delstaterne Baden-Württemberg, Hessen og Nordrhein-Westfalen. Kommissionens gennemgang har vist, at de pågældende ansøgninger opfylder kriterierne i del II, kapitel 2, i delegeret forordning (EU) 2020/689 med hensyn til tildeling af status som sygdomsfri for BTV. Disse zoner bør derfor listeopføres i del I bilag VIII til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 som værende områder med status som sygdomsfri med hensyn til BTV. |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår infektion med BTV har Tyskland forelagt oplysninger for Kommissionen, som viser, at betingelserne for anerkendelse af status som sygdomsfri med hensyn til infektion med BTV er opfyldt i hele delstaterne Baden-Württemberg, Hessen og Nordrhein-Westfalen. Kommissionens gennemgang har vist, at de pågældende ansøgninger opfylder kriterierne i del II, kapitel 2, i delegeret forordning (EU) 2020/689 med hensyn til tildeling af status som sygdomsfri for BTV. Disse zoner bør derfor listeopføres i del I bilag VIII til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 som værende områder med status som sygdomsfri med hensyn til BTV.

| (12) | Bilag I, II, IV, VII og VIII til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(12)

Bilag I, II, IV, VII og VIII til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 bør derfor ændres.

| (13) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I, II, IV, VII og VIII til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/689 af 17. december 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler om overvågning, udryddelsesprogrammer og status som sygdomsfri for visse listeopførte og nye sygdomme (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 211).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 af 15. april 2021 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår godkendelse af status som sygdomsfri og ikkevaccinationsstatus for visse medlemsstater eller zoner eller kompartmenter deri med hensyn til visse listeopførte sygdomme og godkendelse af programmer for udryddelse af disse listeopførte sygdomme (EUT L 131 af 16.4.2021, s. 78).

3

---

BILAG

I bilag I, II, IV, VII og VIII til gennemførelsesforordning (EU) 2021/620 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag I ændres således:






  a) | I del I foretages følgende ændringer:






  i) | Angivelserne vedrørende Italien i kapitel 1 affattes således:






  Medlemsstat | Område |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »Italien | Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo
  Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia
  Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise: Provincia di Campobasso
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino-Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto« |

1)

Bilag I ændres således:

a)

I del I foretages følgende ændringer:

i)

Angivelserne vedrørende Italien i kapitel 1 affattes således:

Medlemsstat

Område

»Italien

Regione Abruzzo: Provincia di Pescara, Teramo

Regione Calabria: Provincia di Vibo Valentia

Regione Campania: Province di Avellino, Benevento, Napoli

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise: Provincia di Campobasso

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino-Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto«

| ii) | Kapitel 2 affattes således:

  »
  KAPITEL 2:


  Medlemsstater eller zoner deri med status som sygdomsfri med hensyn til infektion med Brucella abortus, B. melitensis og B. suis hos fåre- og gedebestande







  Medlemsstat  ((*)): | Område |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Hele landet |
| Tjekkiet | Hele landet |
| Danmark | Hele landet |
| Tyskland | Hele landet |
| Estland | Hele landet |
| Irland | Hele landet |
| Spanien | Hele landet |
| Frankrig | Région Auvergne et Rhône-Alpes
  Région Bourgogne-Franche-Comté
  Région Bretagne
  Région Centre-Val de Loire
  Région Corse
  Région Grande Est
  Région Hauts-de-France
  Région Ile-de-France
  Région Normandie
  Région Nouvelle-Aquitaine
  Région Occitanie
  Région Pays de la Loire
  Région Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| Italien | Regione Abruzzo
  Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza
  Regione Campania: Provincia di Benevento
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli Venezia Giulia
  Regione Lazio
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto
  Regione Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino-Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Cypern | Hele landet |
| Letland | Hele landet |
| Litauen | Hele landet |
| Luxembourg | Hele landet |
| Ungarn | Hele landet |
| Nederlandene | Hele landet |
| Østrig | Hele landet |
| Polen | Hele landet |
| Portugal | Região Autónoma dos Açores |
| Rumænien | Hele landet |
| Slovenien | Hele landet |
| Slovakiet | Hele landet |
| Finland | Hele landet |
| Sverige | Hele landet |
| Det Forenede Kongerige (Nordirland) | Nordirland |

ii)

Kapitel 2 affattes således:

»
  KAPITEL 2:

Medlemsstater eller zoner deri med status som sygdomsfri med hensyn til infektion med Brucella abortus, B. melitensis og B. suis hos fåre- og gedebestande

Medlemsstat  ((*)):

Område

Belgien

Hele landet

Tjekkiet

Hele landet

Danmark

Hele landet

Tyskland

Hele landet

Estland

Hele landet

Irland

Hele landet

Spanien

Hele landet

Frankrig

Région Auvergne et Rhône-Alpes

Région Bourgogne-Franche-Comté

Région Bretagne

Région Centre-Val de Loire

Région Corse

Région Grande Est

Région Hauts-de-France

Région Ile-de-France

Région Normandie

Région Nouvelle-Aquitaine

Région Occitanie

Région Pays de la Loire

Région Provence-Alpes-Côte d’Azur

Italien

Regione Abruzzo

Regione Calabria: Province di Catanzaro, Cosenza

Regione Campania: Provincia di Benevento

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli Venezia Giulia

Regione Lazio

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Province di Bari, Barletta-Andria-Trani, Brindisi, Lecce, Taranto

Regione Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino-Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Cypern

Hele landet

Letland

Hele landet

Litauen

Hele landet

Luxembourg

Hele landet

Ungarn

Hele landet

Nederlandene

Hele landet

Østrig

Hele landet

Polen

Hele landet

Portugal

Região Autónoma dos Açores

Rumænien

Hele landet

Slovenien

Hele landet

Slovakiet

Hele landet

Finland

Hele landet

Sverige

Hele landet

Det Forenede Kongerige (Nordirland)

Nordirland

| b) | Del II ændres således:






  i) | Angivelserne vedrørende Italien i kapitel 1 affattes således:






  Medlemsstat | Område |
| --- | --- | --- | --- |
| »Italien | Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti
  Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno
  Regione Molise: Provincia di Isernia
  Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto
  Regione Sicilia« |

b)

Del II ændres således:

i)

Angivelserne vedrørende Italien i kapitel 1 affattes således:

Medlemsstat

Område

»Italien

Regione Abruzzo: Provincia dell’Aquila, di Chieti

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Catanzaro, Cosenza, Crotone, Reggio Calabria

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno

Regione Molise: Provincia di Isernia

Regione Puglia: Provincia di Foggia, Taranto

Regione Sicilia«

| ii) | Angivelserne vedrørende Italien i kapitel 2 affattes således:






  Medlemsstat | Område |
| --- | --- | --- |
| »Italien | Regione Basilicata
  Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia
  Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli
  Regione Puglia: Provincia di Foggia
  Regione Sicilia« |

ii)

Angivelserne vedrørende Italien i kapitel 2 affattes således:

Medlemsstat

Område

»Italien

Regione Basilicata

Regione Calabria: Provincia di Crotone, Reggio Calabria, Vibo Valentia

Regione Campania: Provincia di Caserta, Salerno, Avellino, Napoli

Regione Puglia: Provincia di Foggia

Regione Sicilia«

| 2) | Bilag II ændres således:






  a) | Del I affattes således:


  »
  DEL I

  Medlemsstater eller zoner deri med status som sygdomsfri med hensyn til infektion med MTBC







  Medlemsstat | Område |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgien | Hele landet |
| Tjekkiet | Hele landet |
| Danmark | Hele landet |
| Tyskland | Hele landet |
| Estland | Hele landet |
| Spanien | Comunidad Autónoma de Canarias
  Comunidad Autónoma de Galicia
  Comunidad Autónoma del País Vasco
  Comunidad Autónoma del Principado de Asturias |
| Frankrig | Hele landet |
| Italien | Regione Abruzzo
  Regione Basilicata: Provincia di Matera
  Regione Emilia-Romagna
  Regione Friuli-Venezia Giulia
  Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo
  Regione Liguria
  Regione Lombardia
  Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino
  Regione Molise
  Regione Piemonte
  Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto
  Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna
  Regione Toscana
  Regione Trentino-Alto Adige
  Regione Umbria
  Regione Valle d’Aosta
  Regione Veneto |
| Letland | Hele landet |
| Litauen | Hele landet |
| Luxembourg | Hele landet |
| Ungarn | Hele landet |
| Nederlandene | Hele landet |
| Østrig | Hele landet |
| Polen | Hele landet |
| Portugal | Região Algarve: alle distritos
  Região Autónoma dos Açores undtagen Ilha de São Miguel |
| Slovenien | Hele landet |
| Slovakiet | Hele landet |
| Finland | Hele landet |
| Sverige | Hele landet« |

2)

Bilag II ændres således:

a)

Del I affattes således:

»
  DEL I

Medlemsstater eller zoner deri med status som sygdomsfri med hensyn til infektion med MTBC

Medlemsstat

Område

Belgien

Hele landet

Tjekkiet

Hele landet

Danmark

Hele landet

Tyskland

Hele landet

Estland

Hele landet

Spanien

Comunidad Autónoma de Canarias

Comunidad Autónoma de Galicia

Comunidad Autónoma del País Vasco

Comunidad Autónoma del Principado de Asturias

Frankrig

Hele landet

Italien

Regione Abruzzo

Regione Basilicata: Provincia di Matera

Regione Emilia-Romagna

Regione Friuli-Venezia Giulia

Regione Lazio: Provincia di Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo

Regione Liguria

Regione Lombardia

Regione Marche: Provincia di Ancona, Ascoli Piceno, Fermo, Pesaro-Urbino

Regione Molise

Regione Piemonte

Regione Puglia: Provincia di Bari, Taranto

Regione Sardegna: Citta metropolitana di Cagliari, Provincia di Nuoro, Oristano, Sud Sardegna

Regione Toscana

Regione Trentino-Alto Adige

Regione Umbria

Regione Valle d’Aosta

Regione Veneto

Letland

Hele landet

Litauen

Hele landet

Luxembourg

Hele landet

Ungarn

Hele landet

Nederlandene

Hele landet

Østrig

Hele landet

Polen

Hele landet

Portugal

Região Algarve: alle distritos

Região Autónoma dos Açores undtagen Ilha de São Miguel

Slovenien

Hele landet

Slovakiet

Hele landet

Finland

Hele landet

Sverige

Hele landet«

| b) | Del II affattes således:


  »
  DEL II

  Medlemsstater eller zoner deri med et godkendt program for udryddelse af infektion med MTBC







  Medlemsstat ((*)): | Område |
| --- | --- | --- |
| Bulgarien | Hele landet |
| Kroatien | Hele landet |
| Cypern | Hele landet |
| Grækenland | Hele landet |
| Irland | Hele landet |
| Italien | Regione Basilicata: Provincia di Potenza
  Regione Calabria
  Regione Campania
  Regione Lazio: Provincia di Roma
  Regione Marche: Provincia di Macerata
  Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce
  Regione Sardegna: Provincia di Sassari
  Regione Sicilia |
| Malta | Hele landet |
| Portugal | Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel
  Região Autónoma da Madeira
  Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Poralegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu |
| Rumænien | Hele landet |
| Spanien | Comunidad Autónoma de Andalucía
  Comunidad Autónoma de Aragón
  Comunidad Autónoma de Islas Baleares
  Comunidad Autónoma de Cantabria
  Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha
  Comunidad Autónoma de Castilla y León
  Comunidad Autónoma de Cataluña
  Comunidad Autónoma de Extremadura
  Comunidad Autónoma de La Rioja
  Comunidad Autónoma de Madrid
  Comunidad Autónoma de Murcia
  Comunidad Autónoma de Navarra,
  Comunidad Autónoma de Valencia |
| Det Forenede Kongerige (Nordirland) | Nordirland |

b)

Del II affattes således:

»
  DEL II

Medlemsstater eller zoner deri med et godkendt program for udryddelse af infektion med MTBC

Medlemsstat ((*)):

Område

Bulgarien

Hele landet

Kroatien

Hele landet

Cypern

Hele landet

Grækenland

Hele landet

Irland

Hele landet

Italien

Regione Basilicata: Provincia di Potenza

Regione Calabria

Regione Campania

Regione Lazio: Provincia di Roma

Regione Marche: Provincia di Macerata

Regione Puglia: Provincia di Barletta-Adria-Trani, Brindisi, Foggia, Lecce

Regione Sardegna: Provincia di Sassari

Regione Sicilia

Malta

Hele landet

Portugal

Região Autónoma dos Açores: Ilha de São Miguel

Região Autónoma da Madeira

Distritos Aveiro, Beja, Braga, Bragança, Castelo Branco, Coimbra, Evora, Guarda, Leiria, Lisboa, Poralegre, Porto, Santarem, Setubal, Viana do Castelo, Vila Real, Viseu

Rumænien

Hele landet

Spanien

Comunidad Autónoma de Andalucía

Comunidad Autónoma de Aragón

Comunidad Autónoma de Islas Baleares

Comunidad Autónoma de Cantabria

Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha

Comunidad Autónoma de Castilla y León

Comunidad Autónoma de Cataluña

Comunidad Autónoma de Extremadura

Comunidad Autónoma de La Rioja

Comunidad Autónoma de Madrid

Comunidad Autónoma de Murcia

Comunidad Autónoma de Navarra,

Comunidad Autónoma de Valencia

Det Forenede Kongerige (Nordirland)

Nordirland

| 3) | Del II i bilag IV affattes således:


  »
  DEL II

  Medlemsstater eller zoner deri med et godkendt program for udryddelse af EBL








  Medlemsstat | Område | Dato for første godkendelse, jf. artikel 15, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | Hele landet | 18. juli 2022« |

3)

Del II i bilag IV affattes således:

»
  DEL II

Medlemsstater eller zoner deri med et godkendt program for udryddelse af EBL

Medlemsstat

Område

Dato for første godkendelse, jf. artikel 15, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2020/689

Kroatien

Hele landet

18. juli 2022«

| 4) | Del I og II i bilag VII affattes således:

  »DEL I

  Medlemsstater eller zoner deri med status som sygdomsfri med hensyn til BVD







  Medlemsstat | Område |
| --- | --- | --- |
| Østrig | Hele landet |
| Danmark | Hele landet |
| Finland | Hele landet |
| Tyskland | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern:
  Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Oberbayern: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau
  Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn
  Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Oberpfalz: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth
  Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Oberfranken: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge
  Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Mittelfranken: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen
  Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Unterfranken: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg
  Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Schwaben: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen |
| Sverige | Hele landet |

4)

Del I og II i bilag VII affattes således:

»DEL I

Medlemsstater eller zoner deri med status som sygdomsfri med hensyn til BVD

Medlemsstat

Område

Østrig

Hele landet

Danmark

Hele landet

Finland

Hele landet

Tyskland

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern:

Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Oberbayern: Ingolstadt, Stadt München, Stadt Rosenheim, Altötting, Berchtesgadener Land, Bad Tölz-Wolfratshausen, Ebersberg, Eichstätt, Erding, Freising, Fürstenfeldbruck, Garmisch-Partenkirchen, Landsberg am Lech, Miesbach, Mühldorf am Inn, Lkr. München, Neuburg-Schrobenhausen, Pfaffenhofen an der Ilm, Lkr. Rosenheim, Starnberg, Traunstein, Weilheim-Schongau

Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Niederbayern: Stadt Landshut, Stadt Passau, Stadt Straubing, Freyung-Grafenau, Kelheim, Lkr. Landshut, Lkr. Passau, Regen, Rottal-Inn

Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Oberpfalz: Stadt Amberg, Stadt Regensburg, Weiden in der Oberpfalz, Lkr. Amberg-Sulzbach, Cham, Neumarkt in der Oberpfalz, Neustadt an der Waldnaab, Lkr. Regensburg, Schwandorf, Tirschenreuth

Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Oberfranken: Stadt Bamberg, Stadt Bayreuth, Stadt Coburg, Stadt Hof, Lkr. Bamberg, Lkr. Bayreuth, Lkr. Coburg, Forchheim, Lkr. Hof, Kronach, Kulmbach, Lichtenfels, Wunsiedel im Fichtelgebirge

Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Mittelfranken: Stadt Ansbach, Stadt Erlangen, Stadt Fürth, Nürnberg, Schwabach, Lkr. Ansbach, Lkr. Erlangen-Höchstadt, Lkr. Fürth, Nürnberger Land, Neustadt an der Aisch-Bad Windsheim, Roth, Weißenburg-Gunzenhausen

Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Unterfranken: Stadt Aschaffenburg, Stadt Schweinfurt, Stadt Würzburg, Lkr. Aschaffenburg, Bad Kissingen, Röhn-Grabfeld, Haßberge, Kitzingen, Miltenberg, Main-Spessart, Lkr. Schweinfurt, Lkr. Würzburg

Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Schwaben: Stadt Augsburg, Kaufbeuren, Kempten im Allgäu, Memmingen, Aichach-Friedberg, Dillingen an der Donau, Neu-Ulm, Lindau, Oberallgäu, Unterallgäu, Donau-Ries

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen

Sverige

Hele landet

DEL II

Medlemsstater eller zoner deri med et godkendt program for udryddelse af BVD

| Medlemsstat | Område | Dato for første godkendelse, jf. artikel 15, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- |
| Tyskland | Bundesland Bayern: | Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Oberbayern: Dachau |

Medlemsstat

Område

Dato for første godkendelse, jf. artikel 15, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2020/689

Tyskland

Bundesland Bayern:

Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Oberbayern: Dachau

| | Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Niederbayern: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau |
| --- | --- |

Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Niederbayern: Deggendorf, Lkr. Straubing-Bogen, Dingolfing-Landau

| | Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Schwaben: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu |
| --- | --- |

Følgende byer og Landkreise i Regierungsbezirk Schwaben: Lkr. Augsburg, Günzburg, Ostallgäu

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Schleswig-Holstein

21. februar 2022

Irland

Hele landet

18. juli 2022«

| 5) | Angivelserne vedrørende Tyskland i del 1 i bilag VIII affattes således:






  Medlemsstat | Område |
| --- | --- | --- |
| »Tyskland | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Berlin
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen
  Bundesland Nordrhein-Westfalen
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Schleswig-Holstein
  Bundesland Thüringen« |

5)

Angivelserne vedrørende Tyskland i del 1 i bilag VIII affattes således:

Medlemsstat

Område

»Tyskland

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Berlin

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen

Bundesland Nordrhein-Westfalen

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Schleswig-Holstein

Bundesland Thüringen«

---

((*))  I overensstemmelse med aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 5, stk. 4, i protokollen om Irland/Nordirland sammenholdt med bilag 2 til samme protokol, omfatter henvisninger til medlemsstater i dette bilag Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland.«

((*))  I overensstemmelse med aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 5, stk. 4, i protokollen om Irland/Nordirland sammenholdt med bilag 2 til samme protokol, omfatter henvisninger til medlemsstater i dette bilag Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland.«

---

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/75

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1219

af 14. juli 2022

om ændring af bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 for så vidt angår standardcertifikater til brug ved indførsel til og transit gennem Unionen af sendinger af visse sammensatte produkter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 2, litra a),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 af 9. marts 2016 om overførbare dyresygdomme og om ændring og ophævelse af visse retsakter på området for dyresundhed (»dyresundhedsloven«) (2), særlig artikel 238, stk. 3, og artikel 239, stk. 3,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 af 15. marts 2017 om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på at sikre anvendelsen af fødevare- og foderlovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, plantesundhed og plantebeskyttelsesmidler, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 1107/2009, (EU) nr. 1151/2012, (EU) nr. 652/2014, (EU) 2016/429 og (EU) 2016/2031, Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 og (EF) nr. 1099/2009 samt Rådets direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF og 2008/120/EF og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, Rådets direktiv 89/608/EØF, 89/662/EØF, 90/425/EØF, 91/496/EØF, 96/23/EF, 96/93/EF og 97/78/EF og Rådets afgørelse 92/438/EØF (forordningen om offentlig kontrol) (3), særlig artikel 90, stk. 1, litra a) og b), og artikel 126, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 (4) er der fastsat regler vedrørende dyresundhedscertifikater som omhandlet i forordning (EU) 2016/429, officielle certifikater som omhandlet i forordning (EU) 2017/625 og kombinerede dyresundhedscertifikater/officielle certifikater baseret på nævnte forordninger, som kræves ved indførsel til Unionen af visse sendinger af dyr og varer (i det følgende samlet benævnt »certifikaterne«). Bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 fastsætter bl.a. standardcertifikater til brug ved indførsel til og transit gennem Unionen af sendinger af visse sammensatte produkter. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 (4) er der fastsat regler vedrørende dyresundhedscertifikater som omhandlet i forordning (EU) 2016/429, officielle certifikater som omhandlet i forordning (EU) 2017/625 og kombinerede dyresundhedscertifikater/officielle certifikater baseret på nævnte forordninger, som kræves ved indførsel til Unionen af visse sendinger af dyr og varer (i det følgende samlet benævnt »certifikaterne«). Bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 fastsætter bl.a. standardcertifikater til brug ved indførsel til og transit gennem Unionen af sendinger af visse sammensatte produkter.

| (2) | I kapitel 50 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 fastsættes det kombinerede dyresundhedscertifikat/officielle standardcertifikat til brug ved indførsel til Unionen af ikke-langtidsholdbare sammensatte produkter og langtidsholdbare sammensatte produkter, der indeholder kødprodukter, uanset i hvilken mængde, bortset fra gelatine, kollagen og højt forarbejdede produkter, og er bestemt til konsum (model COMP). I kapitel 52 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 fastsættes standarddyresundhedscertifikatet til brug ved transit gennem Unionen til et tredjeland, enten ved øjeblikkelig transit eller efter oplagring i Unionen, af ikke-langtidsholdbare sammensatte produkter og langtidsholdbare sammensatte produkter, der indeholder kødprodukter, uanset i hvilken mængde, og er bestemt til konsum (model TRANSIT-COMP). Begge disse standardcertifikater indeholder en særlig dyresundhedserklæring for mejeriprodukter indeholdt i sammensatte produkter. Kravene til varmebehandling i disse attester bør bringes i tråd med de behandlinger, der er fastsat i bilag XXVII til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 (5). Endvidere bør kravet om, at produktionsdatoerne for mejeriprodukter og colostrumbaserede produkter indeholdt i de sammensatte produkter skal angives, udgå, da det er overflødigt i lyset af beskrivelsen i fodnote 2, der omfatter alle animalske bestanddele. Desuden bør visse fodnoter i bemærkningerne til del II i disse standardcertifikater suppleres og præciseres. Det er derfor nødvendigt at ændre kapitel 50 og 52 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel 50 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 fastsættes det kombinerede dyresundhedscertifikat/officielle standardcertifikat til brug ved indførsel til Unionen af ikke-langtidsholdbare sammensatte produkter og langtidsholdbare sammensatte produkter, der indeholder kødprodukter, uanset i hvilken mængde, bortset fra gelatine, kollagen og højt forarbejdede produkter, og er bestemt til konsum (model COMP). I kapitel 52 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 fastsættes standarddyresundhedscertifikatet til brug ved transit gennem Unionen til et tredjeland, enten ved øjeblikkelig transit eller efter oplagring i Unionen, af ikke-langtidsholdbare sammensatte produkter og langtidsholdbare sammensatte produkter, der indeholder kødprodukter, uanset i hvilken mængde, og er bestemt til konsum (model TRANSIT-COMP). Begge disse standardcertifikater indeholder en særlig dyresundhedserklæring for mejeriprodukter indeholdt i sammensatte produkter. Kravene til varmebehandling i disse attester bør bringes i tråd med de behandlinger, der er fastsat i bilag XXVII til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 (5). Endvidere bør kravet om, at produktionsdatoerne for mejeriprodukter og colostrumbaserede produkter indeholdt i de sammensatte produkter skal angives, udgå, da det er overflødigt i lyset af beskrivelsen i fodnote 2, der omfatter alle animalske bestanddele. Desuden bør visse fodnoter i bemærkningerne til del II i disse standardcertifikater suppleres og præciseres. Det er derfor nødvendigt at ændre kapitel 50 og 52 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235.

| (3) | Derudover bør kravet i kapitel 52 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 om, at godkendelsesnummeret på oprindelsesvirksomheden for mejeriprodukter indeholdt i de sammensatte produkter, der føres i transit gennem Unionen, skal angives, udgå, da Unionen ikke er det endelige bestemmelsessted for disse sammensatte produkter. Det er derfor nødvendigt at ændre kapitel 52 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235. |
| --- | --- |

(3)

Derudover bør kravet i kapitel 52 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 om, at godkendelsesnummeret på oprindelsesvirksomheden for mejeriprodukter indeholdt i de sammensatte produkter, der føres i transit gennem Unionen, skal angives, udgå, da Unionen ikke er det endelige bestemmelsessted for disse sammensatte produkter. Det er derfor nødvendigt at ændre kapitel 52 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235.

| (4) | Bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(4)

Bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 bør derfor ændres.

| (5) | For at undgå enhver form for forstyrrelser i handelen for så vidt angår indførslen til og transit gennem Unionen af sendinger af visse sammensatte produkter bør det i en overgangsperiode på visse betingelser være tilladt fortsat at bruge certifikater, der er udstedt i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 i den version, der var gældende inden de ændringer, der foretages ved nærværende forordning. |
| --- | --- |

(5)

For at undgå enhver form for forstyrrelser i handelen for så vidt angår indførslen til og transit gennem Unionen af sendinger af visse sammensatte produkter bør det i en overgangsperiode på visse betingelser være tilladt fortsat at bruge certifikater, der er udstedt i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 i den version, der var gældende inden de ændringer, der foretages ved nærværende forordning.

| (6) | Da gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 anvendes fra den 21. april 2021, bør de ændringer, der vil skulle foretages i gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 ved nærværende forordning, af hensyn til retssikkerheden og for at lette handelen, træde i kraft hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(6)

Da gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 anvendes fra den 21. april 2021, bør de ændringer, der vil skulle foretages i gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 ved nærværende forordning, af hensyn til retssikkerheden og for at lette handelen, træde i kraft hurtigst muligt.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

I en overgangsperiode, som udløber den 15. april 2023, er indførsel til Unionen og transit gennem Unionen af sendinger af visse sammensatte produkter, der ledsages af de relevante certifikater udstedt i overensstemmelse med modellerne i kapitel 50 og 52 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 i den version, der var gældende inden de ændringer, der foretages i samme gennemførelsesforordning ved nærværende forordning, hvis det pågældende certifikat er udstedt senest den 15. januar 2023.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55.

1

(2)  
  EUT L 84 af 31.3.2016, s. 1.

2

(3)  
  EUT L 95 af 7.4.2017, s. 1.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 af 16. december 2020 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 og (EU) 2017/625 for så vidt angår standarddyresundhedscertifikater, officielle standardcertifikater og kombinerede standarddyresundhedscertifikater/officielle standardcertifikater til brug ved indførsel til Unionen og flytning inden for Unionen af sendinger af visse kategorier af dyr og varer samt officiel certificering vedrørende sådanne certifikater og om ophævelse af forordning (EF) nr. 599/2004, gennemførelsesforordning (EU) nr. 636/2014 og (EU) 2019/628, direktiv 98/68/EF samt beslutning 2000/572/EF, 2003/779/EF og 2007/240/EF (EUT L 442 af 30.12.2020, s. 1).

4

(5)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/692 af 30. januar 2020 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/429 for så vidt angår regler vedrørende indførsel til Unionen og flytning og håndtering efter indførsel af sendinger af visse dyr, visse typer avlsmateriale og visse animalske produkter (EUT L 174 af 3.6.2020, s. 379).

5

---

BILAG

I bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2020/2235 foretages følgende ændringer:

| 1) | Kapitel 50 affattes således:

  »KAPITEL 50

  KOMBINERET STANDARDDYRESUNDHEDSCERTIFIKAT/OFFICIELT STANDARDCERTIFIKAT TIL BRUG VED INDFØRSEL TIL UNIONEN AF IKKE-LANGTIDSHOLDBARE SAMMENSATTE PRODUKTER OG LANGTIDSHOLDBARE SAMMENSATTE PRODUKTER, DER INDEHOLDER KØDPRODUKTER, UANSET I HVILKEN MÆNGDE, BORTSET FRA GELATINE, KOLLAGEN OG HØJT FORARBEJDEDE PRODUKTER, OG ER BESTEMT TIL KONSUM (MODEL KOMP)

































































  « |
| --- | --- |

1)

Kapitel 50 affattes således:

»KAPITEL 50

KOMBINERET STANDARDDYRESUNDHEDSCERTIFIKAT/OFFICIELT STANDARDCERTIFIKAT TIL BRUG VED INDFØRSEL TIL UNIONEN AF IKKE-LANGTIDSHOLDBARE SAMMENSATTE PRODUKTER OG LANGTIDSHOLDBARE SAMMENSATTE PRODUKTER, DER INDEHOLDER KØDPRODUKTER, UANSET I HVILKEN MÆNGDE, BORTSET FRA GELATINE, KOLLAGEN OG HØJT FORARBEJDEDE PRODUKTER, OG ER BESTEMT TIL KONSUM (MODEL KOMP)

Image 1

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

  «

| 2) | Kapitel 52 affattes således:

  »KAPITEL 52

  STANDARDDYRESUNDHEDSCERTIFIKAT TIL BRUG VED TRANSIT GENNEM UNIONEN TIL ET TREDJELAND, ENTEN VED ØJEBLIKKELIG TRANSIT ELLER EFTER OPLAGRING I UNIONEN, AF IKKE-LANGTIDSHOLDBARE SAMMENSATTE PRODUKTER OG LANGTIDSHOLDBARE SAMMENSATTE PRODUKTER, DER INDEHOLDER KØDPRODUKTER, UANSET I HVILKEN MÆNGDE, OG ER BESTEMT TIL KONSUM (MODEL TRANSIT-COMP)








































  « |
| --- | --- |

2)

Kapitel 52 affattes således:

»KAPITEL 52

STANDARDDYRESUNDHEDSCERTIFIKAT TIL BRUG VED TRANSIT GENNEM UNIONEN TIL ET TREDJELAND, ENTEN VED ØJEBLIKKELIG TRANSIT ELLER EFTER OPLAGRING I UNIONEN, AF IKKE-LANGTIDSHOLDBARE SAMMENSATTE PRODUKTER OG LANGTIDSHOLDBARE SAMMENSATTE PRODUKTER, DER INDEHOLDER KØDPRODUKTER, UANSET I HVILKEN MÆNGDE, OG ER BESTEMT TIL KONSUM (MODEL TRANSIT-COMP)

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

Image 18

Image 19

Image 20

Image 21

  «

---

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/98 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/98

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1220

af 14. juli 2022

om gennemførelsesmæssige tekniske standarder for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU for så vidt angår det format, hvori filialer af tredjelandsselskaber og kompetente myndigheder skal indberette de oplysninger, der er omhandlet i artikel 41, stk. 3 og 4, i nævnte direktiv

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (1), særlig artikel 41, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det er nødvendigt at sikre, at Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) og de berørte kompetente myndigheder modtager alle de oplysninger, der er nødvendige for at føre tilsyn med filialer af tredjelandsselskaber, og at sikre, at disse oplysninger behandles effektivt og hurtigt. De i artikel 41, stk. 3 og 4, i direktiv 2014/65/EU omhandlede oplysninger bør således indgives på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse. |
| --- | --- |

(1)

Det er nødvendigt at sikre, at Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) og de berørte kompetente myndigheder modtager alle de oplysninger, der er nødvendige for at føre tilsyn med filialer af tredjelandsselskaber, og at sikre, at disse oplysninger behandles effektivt og hurtigt. De i artikel 41, stk. 3 og 4, i direktiv 2014/65/EU omhandlede oplysninger bør således indgives på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse.

| (2) | I henhold til artikel 39, stk. 2, i direktiv 2014/65/EU skal filialer af tredjelandsselskaber, der ønsker at yde investeringsservice eller udøve investeringsaktiviteter på en medlemsstats område, indhente forudgående tilladelse hos den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat. Sådanne filialer må ikke yde investeringsservice eller udøve investeringsaktiviteter i andre medlemsstater end den medlemsstat, hvor de pågældende filialer har fået meddelt tilladelse. Europa-Kommissionen kan imidlertid vedtage en afgørelse om ækvivalens i overensstemmelse med artikel 47, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 (2), hvori det fastslås, at det pågældende tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer for så vidt angår investeringsselskaber er ækvivalente med dem, der gælder i Unionen. I et sådant tilfælde vil de godkendte filialer af investeringsselskaber, der er falder ind under en sådan ækvivalensafgørelse, fortsat være underlagt tilsyn af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvori de pågældende filialer er etableret, uanset om disse yder grænseoverskridende service eller udøver grænseoverskridende aktiviteter. Det er derfor nødvendigt at sikre, at formatet til indberetning af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 41, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU, også er egnet til indberetning af en sådan grænseoverskridende service og sådanne grænseoverskridende aktiviteter i disse filialer. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 39, stk. 2, i direktiv 2014/65/EU skal filialer af tredjelandsselskaber, der ønsker at yde investeringsservice eller udøve investeringsaktiviteter på en medlemsstats område, indhente forudgående tilladelse hos den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat. Sådanne filialer må ikke yde investeringsservice eller udøve investeringsaktiviteter i andre medlemsstater end den medlemsstat, hvor de pågældende filialer har fået meddelt tilladelse. Europa-Kommissionen kan imidlertid vedtage en afgørelse om ækvivalens i overensstemmelse med artikel 47, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 (2), hvori det fastslås, at det pågældende tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer for så vidt angår investeringsselskaber er ækvivalente med dem, der gælder i Unionen. I et sådant tilfælde vil de godkendte filialer af investeringsselskaber, der er falder ind under en sådan ækvivalensafgørelse, fortsat være underlagt tilsyn af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvori de pågældende filialer er etableret, uanset om disse yder grænseoverskridende service eller udøver grænseoverskridende aktiviteter. Det er derfor nødvendigt at sikre, at formatet til indberetning af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 41, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU, også er egnet til indberetning af en sådan grænseoverskridende service og sådanne grænseoverskridende aktiviteter i disse filialer.

| (3) | I henhold til artikel 41, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU skal filialer af tredjelandsselskaber, der er meddelt tilladelse i henhold til artikel 41, stk. 1, i nævnte direktiv, årligt indberette de oplysninger, der er fastsat i artikel 41, stk. 3, til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor tilladelsen blev meddelt. For at harmonisere ikke blot formatet, men også tidsfristerne for indberetningen, er det nødvendigt at fastsætte en tidsramme for, hvornår disse oplysninger skal indberettes til de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 41, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU skal filialer af tredjelandsselskaber, der er meddelt tilladelse i henhold til artikel 41, stk. 1, i nævnte direktiv, årligt indberette de oplysninger, der er fastsat i artikel 41, stk. 3, til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor tilladelsen blev meddelt. For at harmonisere ikke blot formatet, men også tidsfristerne for indberetningen, er det nødvendigt at fastsætte en tidsramme for, hvornår disse oplysninger skal indberettes til de kompetente myndigheder.

| (4) | Denne forordning er baseret på det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ESMA har forelagt Kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Denne forordning er baseret på det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ESMA har forelagt Kommissionen.

| (5) | ESMA har afholdt åbne offentlige høringer om det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt anmodet interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010, om rådgivning (3) — |
| --- | --- |

(5)

ESMA har afholdt åbne offentlige høringer om det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt anmodet interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010, om rådgivning (3) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Formatet for de oplysninger, som filialer af tredjelandsselskaber årligt skal indberette til de kompetente myndigheder

1.   Et tredjelandsselskabs filial, der er meddelt tilladelse i henhold til artikel 41, stk. 1, i direktiv 2014/65/EU, anvender formatet i bilag I til indberetning af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 41, stk. 3, i nævnte direktiv. Hvis tredjelandsselskabet imidlertid er omfattet af en ækvivalensafgørelse som omhandlet i artikel 47, stk. 1, i forordning (EU) nr. 600/2014, skal et sådant tredjelandsselskabs filial anvende formatet i bilag II, for den service og de aktiviteter, der er omfattet af en sådan ækvivalensafgørelse.

2.   De i stk. 1 omhandlede oplysninger indgives på et sprog, der sædvanligvis anvendes i internationale finanskredse.

3.   De i stk. 1 omhandlede oplysninger indgives senest den 30. april hvert år og skal omfatte perioden fra den 1. januar til den 31. december i det foregående kalenderår. Oplysningerne skal være nøjagtige og være opgjort pr. 31. december i det foregående år.

Artikel 2

Formatet for de oplysninger, der skal indberettes til Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) efter anmodning fra de kompetente myndigheder

Med henblik på artikel 41, stk. 4, i direktiv 2014/65/EU indberetter de kompetente myndigheder følgende felter fra bilag I og II til ESMA:

| 1. | Indberetningsperiode: 1a og 1b og i givet fald 19a og 19b. |
| --- | --- |

1.

Indberetningsperiode: 1a og 1b og i givet fald 19a og 19b.

| 2. | Navnet på tredjelandsselskabet og filialen: 2a og 2d og i givet fald 20a og 20d. |
| --- | --- |

2.

Navnet på tredjelandsselskabet og filialen: 2a og 2d og i givet fald 20a og 20d.

| 3. | Investeringsservice, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser, der skal udbydes, udøves eller leveres af filialen: 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 3f, 3 g og 3h og, hvor det er relevant, 21a, 21b, 21c, 21d, 21e, 21f, 21 g og 21h. |
| --- | --- |

3.

Investeringsservice, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser, der skal udbydes, udøves eller leveres af filialen: 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 3f, 3 g og 3h og, hvor det er relevant, 21a, 21b, 21c, 21d, 21e, 21f, 21 g og 21h.

| 4. | Antal kunder og modparter og antal medarbejdere i filialen: 4a, 4b, 4c, 4d og, hvor det er relevant, 22a, 22b og 22c. |
| --- | --- |

4.

Antal kunder og modparter og antal medarbejdere i filialen: 4a, 4b, 4c, 4d og, hvor det er relevant, 22a, 22b og 22c.

| 5. | Omsætning og samlet værdi af filialens aktiver: 5a, 5b, 5c og, hvor det er relevant, 23a, 23b og 23c. |
| --- | --- |

5.

Omsætning og samlet værdi af filialens aktiver: 5a, 5b, 5c og, hvor det er relevant, 23a, 23b og 23c.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

3

---

BILAG I

Format til indgivelse af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 41, stk. 3 og 4, i direktiv 2014/65/EU (1)

| # | Felt | Delfelter |
| --- | --- | --- |
| 1a | Indberetningsperiode | Kalenderårets startdato for indberetning
  (ÅÅÅÅ-MM-DD) |
| 1b | Kalenderårets slutdato for indberetning
  (ÅÅÅÅ-MM-DD) |
| 2a | Navn og kontaktoplysninger på tredjelandsselskabet, herunder oplysninger om filialen, om den person, der er ansvarlig for indgivelse af oplysningerne, og om de myndigheder i tredjelandet, der er ansvarlige for tilsynet med tredjelandsselskabet. | Filialens fulde selskabsnavn og LEI-kode (Legal Entity Identifier Code) |
| 2b | Filialens adresse
  (skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed) |
| 2c | Kontaktoplysninger for filialen, herunder også e-mailadresse, telefonnummer og websted |
| 2d | Det fulde navn på tredjelandsselskabet og, i givet fald, LEI-identifikatoren (Legal Entity Identifier)
  (skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed) |
| 2e | Den registrerede adresse på tredjelandsvirksomhedens hovedkontor
  (skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed) |
| 2f | Kontaktoplysninger for tredjelandsvirksomheden, herunder også e-mailadresse, telefonnummer og websted |
| 2g | Det land, hvor tredjelandsvirksomheden har hovedkontor
  (skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed) |
| 2h | Navn, adresse og land for den myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med tredjelandsselskabet i tredjelandet. Hvis mere end én myndighed er ansvarlig for tilsynet med tredjelandsselskabet, angives de nærmere oplysninger og de respektive kompetenceområder for hver enkelt myndighed.
  (skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed) |
| 2i | Kontaktpersonens fulde navn |
| 2j | Kontaktpersonens adresse |
| 2k | Kontaktpersonens telefonnummer |
| 2l | Kontaktpersonens e-mailadresse |
| 2m | Kontaktpersonens funktion/titel |
| 3a | Investeringsservice, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser, der ydes, udøves eller leveres af filialen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i indberetningsperioden | Listen over investeringsservice, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser (som anført i afsnit A og B i bilag I til direktiv 2014/65/EU), der ydes, udøves eller leveres af filialen i den medlemsstat, hvor denne er etableret |
| 3b | Listen over kategorier af finansielle instrumenter (som anført i afsnit C i bilag I til direktiv 2014/65/EU), i forbindelse med hvilke en sådan service og sådanne aktiviteter er blevet ydet eller udøvet |
| 3c | Hvis filialen yder porteføljepleje, den samlede værdi af de forvaltede aktiver for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, ved udgangen af indberetningsperioden |
| 3d | Hvis filialen yder porteføljepleje, den gennemsnitlige værdi af de forvaltede aktiver for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i løbet af indberetningsperioden |
| 3e | Hvis filialen yder investeringsrådgivning, den samlede værdi af de aktiver, for hvilke der er ydet rådgivning for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, ved udgangen af indberetningsperioden |
| 3f | Hvis filialen yder investeringsrådgivning, den gennemsnitlige værdi af de aktiver, for hvilke der er ydet rådgivning for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i løbet af indberetningsperioden |
| 3g | Hvis filialen leverer accessoriske tjenesteydelser i form af opbevaring og administration af finansielle instrumenter for kunders regning eller opbevarer kunders midler, den samlede værdi af de aktiver (herunder kontanter), som filialen opbevarer for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, ved indberetningsperiodens afslutning |
| 3h | Hvis filialen leverer accessoriske tjenesteydelser i form af opbevaring og administration af finansielle instrumenter for kunders regning eller opbevarer kunders midler, den gennemsnitlige værdi af de aktiver (herunder kontanter), som filialen opbevarer for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i løbet af indberetningsperioden |
| 4a | Antal kunder og modparter og antal medarbejdere i filialen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i indberetningsperioden | Det samlede antal kunder og modparter i filialen i den medlemsstat, hvor denne er etableret |
| 4b | Oversigt over det samlede antal kunder og modparter i filialen i den medlemsstat, hvor denne er etableret, efter investeringsservice, investeringsaktivitet eller accessorisk tjenesteydelse, der er ydet, udøvet eller leveret i den pågældende medlemsstat |
| 4c | Antal detailkunder, professionelle kunder og godkendte modparter (jf. direktiv 2014/65/EU), over for hvilke filialen yder investeringsservice, udøver investeringsaktiviteter eller leverer accessoriske tjenesteydelser i den medlemsstat, hvor denne er etableret. |
| 4d | Oversigt over det samlede antal medarbejdere i filialen i den medlemsstat, hvor denne er etableret, efter investeringsservice, investeringsaktivitet eller accessorisk tjenesteydelse, der er ydet, udøvet eller leveret i den pågældende medlemsstat |
| 5a | Omsætning og aggregeret værdi af filialens aktiver i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i indberetningsperioden | Filialens omsætning og den aggregerede værdi af de aktiver, der svarer til de investeringsservicer, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser, der er ydet, udøvet eller leveret i den medlemsstat, hvor filialen er etableret |
| 5b | Oversigt over omsætningen i filialen i den medlemsstat, hvor denne er etableret, efter investeringsservice, investeringsaktivitet eller accessorisk tjenesteydelse, der er ydet i den pågældende medlemsstat |
| 5c | Oversigt over filialens omsætning i den medlemsstat, hvor denne er etableret, efter kundekategori, jf. direktiv 2014/65/EU |
| 6 | Hvis filialen handler for egen regning, oplysninger om tredjelandsselskabets eksponering i indberetningsperioden mod modparter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret | Den månedlige minimums-, gennemsnits- og maksimumeksponering mod modparter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret |
| 7 | Hvis filialen yder emissionsgaranti for finansielle instrumenter og/eller placerer finansielle instrumenter på grundlag af en fast forpligtelse, oplysninger om værdien af de finansielle instrumenter, der hidrører fra modparter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, og som emissionsgaranteres eller placeres på grundlag af en fast forpligtelse, i indberetningsperioden | Den samlede værdi og antallet af finansielle instrumenter med oprindelse hos modparter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, og som er emissionsgaranteret eller placeret på grundlag af en fast forpligtelse af filialen |
| 8a | Sammensætning af tredjelandsselskabets ledelsesorgan | Listen over medlemmer i tredjelandsselskabets ledelsesorgan |
| 8b | For hvert medlem af ledelsesorganet, medlemmets fulde navn, bopælsland og kontaktoplysninger |
| 8c | Den stilling, hvortil det enkelte medlem af ledelsesorganet er udnævnt |
| 9a | Personer med nøglefunktioner i forhold til filialens aktiviteter | Listen over personer med nøglefunktioner i forhold til filialens aktiviteter |
| 9b | For hver person med nøglefunktion, det fulde navn, bopælsland og kontaktoplysninger |
| 9c | Den stilling, hvortil den enkelte person med nøglefunktion er udnævnt |
| 9d | Indberetningslinjerne mellem personer med nøglefunktioner og tredjelandsselskabets ledelsesorgan |
| 10 | Oplysninger om klager modtaget af filialen eller af tredjelandsselskabet i forbindelse med filialens aktiviteter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, og i indberetningsperioden | Antal klager modtaget af filialen eller af tredjelandsselskabet i forbindelse med filialens aktiviteter i den medlemsstat, hvor denne er etableret, sammen med:






  — | en oversigt over de fem finansielle instrumenter, der genererer det højeste antal klager |

#

Felt

Delfelter

1a

Indberetningsperiode

Kalenderårets startdato for indberetning

(ÅÅÅÅ-MM-DD)

1b

Kalenderårets slutdato for indberetning

(ÅÅÅÅ-MM-DD)

2a

Navn og kontaktoplysninger på tredjelandsselskabet, herunder oplysninger om filialen, om den person, der er ansvarlig for indgivelse af oplysningerne, og om de myndigheder i tredjelandet, der er ansvarlige for tilsynet med tredjelandsselskabet.

Filialens fulde selskabsnavn og LEI-kode (Legal Entity Identifier Code)

2b

Filialens adresse

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

2c

Kontaktoplysninger for filialen, herunder også e-mailadresse, telefonnummer og websted

2d

Det fulde navn på tredjelandsselskabet og, i givet fald, LEI-identifikatoren (Legal Entity Identifier)

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

2e

Den registrerede adresse på tredjelandsvirksomhedens hovedkontor

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

2f

Kontaktoplysninger for tredjelandsvirksomheden, herunder også e-mailadresse, telefonnummer og websted

2g

Det land, hvor tredjelandsvirksomheden har hovedkontor

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

2h

Navn, adresse og land for den myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med tredjelandsselskabet i tredjelandet. Hvis mere end én myndighed er ansvarlig for tilsynet med tredjelandsselskabet, angives de nærmere oplysninger og de respektive kompetenceområder for hver enkelt myndighed.

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

2i

Kontaktpersonens fulde navn

2j

Kontaktpersonens adresse

2k

Kontaktpersonens telefonnummer

2l

Kontaktpersonens e-mailadresse

2m

Kontaktpersonens funktion/titel

3a

Investeringsservice, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser, der ydes, udøves eller leveres af filialen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i indberetningsperioden

Listen over investeringsservice, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser (som anført i afsnit A og B i bilag I til direktiv 2014/65/EU), der ydes, udøves eller leveres af filialen i den medlemsstat, hvor denne er etableret

3b

Listen over kategorier af finansielle instrumenter (som anført i afsnit C i bilag I til direktiv 2014/65/EU), i forbindelse med hvilke en sådan service og sådanne aktiviteter er blevet ydet eller udøvet

3c

Hvis filialen yder porteføljepleje, den samlede værdi af de forvaltede aktiver for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, ved udgangen af indberetningsperioden

3d

Hvis filialen yder porteføljepleje, den gennemsnitlige værdi af de forvaltede aktiver for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i løbet af indberetningsperioden

3e

Hvis filialen yder investeringsrådgivning, den samlede værdi af de aktiver, for hvilke der er ydet rådgivning for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, ved udgangen af indberetningsperioden

3f

Hvis filialen yder investeringsrådgivning, den gennemsnitlige værdi af de aktiver, for hvilke der er ydet rådgivning for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i løbet af indberetningsperioden

3g

Hvis filialen leverer accessoriske tjenesteydelser i form af opbevaring og administration af finansielle instrumenter for kunders regning eller opbevarer kunders midler, den samlede værdi af de aktiver (herunder kontanter), som filialen opbevarer for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, ved indberetningsperiodens afslutning

3h

Hvis filialen leverer accessoriske tjenesteydelser i form af opbevaring og administration af finansielle instrumenter for kunders regning eller opbevarer kunders midler, den gennemsnitlige værdi af de aktiver (herunder kontanter), som filialen opbevarer for kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i løbet af indberetningsperioden

4a

Antal kunder og modparter og antal medarbejdere i filialen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i indberetningsperioden

Det samlede antal kunder og modparter i filialen i den medlemsstat, hvor denne er etableret

4b

Oversigt over det samlede antal kunder og modparter i filialen i den medlemsstat, hvor denne er etableret, efter investeringsservice, investeringsaktivitet eller accessorisk tjenesteydelse, der er ydet, udøvet eller leveret i den pågældende medlemsstat

4c

Antal detailkunder, professionelle kunder og godkendte modparter (jf. direktiv 2014/65/EU), over for hvilke filialen yder investeringsservice, udøver investeringsaktiviteter eller leverer accessoriske tjenesteydelser i den medlemsstat, hvor denne er etableret.

4d

Oversigt over det samlede antal medarbejdere i filialen i den medlemsstat, hvor denne er etableret, efter investeringsservice, investeringsaktivitet eller accessorisk tjenesteydelse, der er ydet, udøvet eller leveret i den pågældende medlemsstat

5a

Omsætning og aggregeret værdi af filialens aktiver i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, i indberetningsperioden

Filialens omsætning og den aggregerede værdi af de aktiver, der svarer til de investeringsservicer, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser, der er ydet, udøvet eller leveret i den medlemsstat, hvor filialen er etableret

5b

Oversigt over omsætningen i filialen i den medlemsstat, hvor denne er etableret, efter investeringsservice, investeringsaktivitet eller accessorisk tjenesteydelse, der er ydet i den pågældende medlemsstat

5c

Oversigt over filialens omsætning i den medlemsstat, hvor denne er etableret, efter kundekategori, jf. direktiv 2014/65/EU

6

Hvis filialen handler for egen regning, oplysninger om tredjelandsselskabets eksponering i indberetningsperioden mod modparter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret

Den månedlige minimums-, gennemsnits- og maksimumeksponering mod modparter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret

7

Hvis filialen yder emissionsgaranti for finansielle instrumenter og/eller placerer finansielle instrumenter på grundlag af en fast forpligtelse, oplysninger om værdien af de finansielle instrumenter, der hidrører fra modparter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, og som emissionsgaranteres eller placeres på grundlag af en fast forpligtelse, i indberetningsperioden

Den samlede værdi og antallet af finansielle instrumenter med oprindelse hos modparter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, og som er emissionsgaranteret eller placeret på grundlag af en fast forpligtelse af filialen

8a

Sammensætning af tredjelandsselskabets ledelsesorgan

Listen over medlemmer i tredjelandsselskabets ledelsesorgan

8b

For hvert medlem af ledelsesorganet, medlemmets fulde navn, bopælsland og kontaktoplysninger

8c

Den stilling, hvortil det enkelte medlem af ledelsesorganet er udnævnt

9a

Personer med nøglefunktioner i forhold til filialens aktiviteter

Listen over personer med nøglefunktioner i forhold til filialens aktiviteter

9b

For hver person med nøglefunktion, det fulde navn, bopælsland og kontaktoplysninger

9c

Den stilling, hvortil den enkelte person med nøglefunktion er udnævnt

9d

Indberetningslinjerne mellem personer med nøglefunktioner og tredjelandsselskabets ledelsesorgan

10

Oplysninger om klager modtaget af filialen eller af tredjelandsselskabet i forbindelse med filialens aktiviteter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, og i indberetningsperioden

Antal klager modtaget af filialen eller af tredjelandsselskabet i forbindelse med filialens aktiviteter i den medlemsstat, hvor denne er etableret, sammen med:

—

en oversigt over de fem finansielle instrumenter, der genererer det højeste antal klager

| — | en oversigt over de fem hyppigst forekommende emner i klagerne |
| --- | --- |

—

en oversigt over de fem hyppigst forekommende emner i klagerne

| — | antallet af klager, der er behandlet i indberetningsperioden |
| --- | --- |

—

antallet af klager, der er behandlet i indberetningsperioden

| — | de ordninger, der er indført for en omhyggelig behandling af klagerne |
| --- | --- |

—

de ordninger, der er indført for en omhyggelig behandling af klagerne

11a

Oplysninger om filialens eller af tredjelandsselskabets marketingsaktiviteter i forbindelse med filialens aktiviteter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, og i indberetningsperioden

En beskrivelse af den markedsføringsstrategi i filialen eller i tredjelandsselskabet, der anvendes i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, for så vidt angår filialens aktiviteter, herunder oplysninger om det geografiske anvendelsesområde og de markedsføringsmidler, som tredjelandsselskabet har anvendt (f.eks. agenter, roadshowarrangementer, telefonopkald, websteder)

11b

Listen over handelsnavne, der anvendes af tredjelandsselskabets filial i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, sammen med for hvert enkelt firmanavn:

| — | de kategorier af finansielle instrumenter, i forhold til hvilke det anvendes, og |
| --- | --- |

—

de kategorier af finansielle instrumenter, i forhold til hvilke det anvendes, og

| — | de kundekategorier, i forhold til hvilke det anvendes |
| --- | --- |

—

de kundekategorier, i forhold til hvilke det anvendes

11c

For agenter eller lignende enheder, der anvendes af tredjelandsselskabets filial i den pågældende medlemsstat, navnet på denne person eller enhed sammen med adresse og kontaktoplysninger

11d

Listen over websteder, der anvendes af filialen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, sammen med URL-adressen for hvert enkelt websted:

12a

Beskrivelse af tredjelandsselskabets investorbeskyttelsesordninger, der er tilgængelige for filialens kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, herunder disse kunders rettigheder som følge af investorgarantiordningen, der er omhandlet i artikel 39, stk. 2, litra f), i direktiv 2014/65/EU

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

Information og indberetning over for kunder

Beskrivelse af de ordninger, som tredjelandsselskabet har indført, for så vidt angår dets informations- og indberetningsforpligtelser over for kunder og gennemførelsesforanstaltninger for filialens drift i den medlemsstat, hvor denne er etableret

12b

Det eller de sprog, filialen vil anvende over for sine kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret

12c

Egnethed og hensigtsmæssighed

Beskrivelse af tredjelandsselskabets ordninger til vurdering af egnethed eller hensigtsmæssighed, alt efter hvad der passer, når filialen yder service til kunder i den medlemsstat, hvor denne er etableret

12d

Bedste udførelse

Hvis filialen udfører ordrer for sine kunder i den medlemsstat, hvor denne er etableret, beskrivelse af de ordninger, der er indført for at udføre kundeordrer på de for kunderne gunstigste vilkår

12e

Regler for behandling af kundeordrer

Hvis filialen håndterer kundeordrer, en beskrivelse af de ordninger, som filialen har indført for øjeblikkelig, redelig og hurtig udførelse af kundeordrer med fokus på filialens drift i den medlemsstat, hvor filialen er etableret

12f

Produktforvaltningsordninger

Hvis tredjelandsselskabet producerer og/eller distribuerer finansielle instrumenter via sin filial, en beskrivelse af de produktforvaltningsordninger, som tredjelandsselskabet har indført for filialens aktiviteter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret

12g

Tredjelandsselskabets ordninger med henblik på at identificere, forebygge og håndtere interessekonflikter

Beskrivelse af de foranstaltninger, som tredjelandsselskabet, der handler gennem sin filial, har indført for at identificere, forebygge eller håndtere interessekonflikter, der opstår i forbindelse med ydelse af investeringsservice og levering af accessoriske tjenesteydelser, herunder dem, der følger af aflønningspolitikken for de personer, der er involveret i ydelse af investeringsservice, udøvelse af investeringsaktiviteter og levering af accessoriske tjenesteydelser i den medlemsstat, hvor filialen er etableret

12h

Tredjelandsselskabets ordninger med henblik på behandling af klager

Beskrivelse af den procedure, som tredjelandsselskabet, der handler gennem sin filial, har indført, og som filialens kunder skal følge for at indgive en klage

12i

Den afdeling, der er ansvarlig for behandlingen af klager fra filialens kunder

12j

Det eller de sprog, som kunderne skal indgive deres klager på

12k

De relevante domstole (i tilfælde af tvister), der er omhandlet i eventuelle kontraktlige ordninger mellem tredjelandsselskabet, der handler gennem sin filial, og dets kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret

12l

Den eller de alternative tvistbilæggelsesinstanser, der er kompetente til at behandle tvister, der involverer kunder i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, og tredjelandsselskabet

12m

Tredjelandsselskabets medlemskab af en investorgarantiordning

Beskrivelse af tredjelandsselskabets medlemskab af en investorgarantiordning, herunder hvorvidt filialens kunder og modparter vil være berettigede til en sådan ordning, dens anvendelsesområde, en beskrivelse af betingelserne for støtteberettigelse og de beløb og finansielle instrumenter, der er omfattet af ordningen

12n

Tredjelandsselskabets ordninger med henblik på beskyttelse og forvaltning af kunders midler og aktiver

Beskrivelse af eventuelle ordninger til sikring af kunders midler eller kunders aktiver (herunder især, hvis finansielle instrumenter og midler opbevares hos en depotinstitution, navnet på depotinstitutionen og tilknyttede kontrakter), der er etableret i den medlemsstat, hvor filialen er etableret

12o

Andre ordninger

Beskrivelse af eventuelle andre ordninger, som tredjelandsselskabet måtte anse for relevante for leveringen af service og udøvelsen af filialens aktiviteter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, på en ærlig, redelig og professionel måde, der fremmer kundernes interesser

13a

Oplysninger om tredjelandsselskabets ordninger for outsourcing, der finder anvendelse på filialens aktiviteter

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

Listen over og beskrivelsen af de outsourcede funktioner (eller de funktioner, der påtænkes outsourcet)

13b

Beskrivelse af de ressourcer (herunder især menneskelige og tekniske samt det interne kontrolsystem), der er allokeret til kontrol af de outsourcede funktioner, servicer eller aktiviteter, for så vidt som de vedrører filialens drift i den medlemsstat, hvor denne er etableret

14

Oplysninger om de ordninger (herunder IT-ordninger) etableret af tredjelandsselskabet, som finder anvendelse på filialens aktiviteter i forbindelse med algoritmisk handel, højfrekvenshandel og direkte elektronisk adgang

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

Beskrivelse af eventuelle ordninger og ressourcer (navnlig menneskelige ressourcer og IT-ressourcer), som tredjelandsselskabet måtte have etableret og/eller allokeret til filialens aktiviteter i den medlemsstat, hvor filialen er etableret, til algoritmisk handel, højfrekvenshandel og direkte elektronisk adgang og til kontrol med sådanne aktiviteter

15a

Oplysninger om aktiviteter i forbindelse med compliancefunktionen (eller tilsvarende)

Ændringer af forskrifter

Beskrivelse af forvaltningen og gennemførelsen af væsentlige ændringer og udviklinger i de reguleringsmæssige krav i løbet af indberetningsperioden, som påvirker investorbeskyttelsesordningerne hvad angår aktiviteterne i tredjelandsselskabets filial

15b

Resultater

Antallet af kontroller, der er udført på stedet og outsourcet og en sammenfatning af de vigtigste resultater af compliancefunktionen vedrørende tredjelandsselskabets drift, for så vidt som de er relevante for filialens drift

15c

Foranstaltninger, der er truffet eller skal træffes (herunder som følge af klager eller afvigelser fra compliancefunktionens anbefalinger rettet til den øverste ledelse) for at afhjælpe konstaterede fejl eller risici for fejl, der er begået eller begås af tredjelandsselskabet, for så vidt de vedrører filialens drift

15d

Andet

Eventuelle andre oplysninger, som filialen måtte finde relevante at nævne

16a

Oplysninger om aktiviteter i forbindelse med den interne revisionsfunktion (eller tilsvarende)

Resultater

En sammenfatning af de vigtigste resultater af den interne revisionsfunktion vedrørende tredjelandsselskabets drift, for så vidt som de er relevante for filialens drift

16b

Foranstaltninger, der er truffet eller skal træffes globalt (herunder tidsfrister og organisatoriske enheder i tredjelandsselskabet) for at afhjælpe konstaterede fejl eller risici for fejl, der er begået eller begås af tredjelandsselskabet, for så vidt som de vedrører filialens drift

17a

Oplysninger om aktiviteter i risikostyringsfunktionen (eller tilsvarende) og tredjelandsselskabets risikostyringspolitik

Risikostyringspolitik

En sammenfatning af tredjelandsselskabets risikostyringspolitik for så vidt som den vedrører filialens drift og de ordninger, som filialen har anvendt for filialens tjenesteydelser og aktiviteter

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

17b

Resultater

En sammenfatning af de vigtigste resultater af risikostyringsfunktionen vedrørende tredjelandsselskabets drift globalt set, og foranstaltninger, der er truffet eller skal træffes, for at håndtere disse resultater.

18

Alle andre oplysninger, som filialen af et tredjelandsselskab måtte finde relevante at meddele den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor denne er etableret.

---

(1)  Oplysninger om levering af grænseoverskridende tjenesteydelser fra filialer af tredjelandsselskaber er omfattet af bilag II.

---

BILAG II

Format til indgivelse af de oplysninger, der er omhandlet i artikel 41, stk. 3 og 4, i direktiv 2014/65/EU, hvis Kommissionen har truffet en ækvivalensafgørelse som omhandlet i artikel 47, stk. 1, i forordning (EU) nr. 600/2014

Ud over de oplysninger, der kræves i henhold til bilag I til nærværende gennemførelsesforordning, skal tredjelandsselskaber, der også yder investeringsservice og udøver investeringsaktiviteter i Den Europæiske Union, jf. artikel 47, stk. 3, gennem tredjelandets ækvivalensordning (hvis de rent faktisk anerkendes som sådanne i henhold til artikel 47, stk. 1, i forordning (EU) nr. 600/2014, også medtage følgende områder i deres indberetning til den kompetente myndighed, jf. artikel 41, stk. 3, i direktiv 2014/65/EU:

| # | Felt | Delfelter |
| --- | --- | --- |
| 19a | Indberetningsperiode | Kalenderårets startdato for indberetning
  (ÅÅÅÅ-MM-DD) |
| 19b | Kalenderårets slutdato for indberetning
  (ÅÅÅÅ-MM-DD) |
| 20a | Navn og kontaktoplysninger på tredjelandsselskabet, herunder oplysninger om filialen, om den person, der er ansvarlig for indgivelse af oplysningerne, og om de myndigheder i tredjelandet, der er ansvarlige for tilsynet med tredjelandsselskabet. | Filialens fulde selskabsnavn og i givet fald LEI-koden (Legal Entity Identifier Code) |
| 20b | Filialens adresse
  (skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed) |
| 20c | Kontaktoplysninger for filialen, herunder også e-mailadresse, telefonnummer og websted |
| 20d | Det fulde navn på tredjelandsselskabet og, i givet fald, LEI-identifikatoren (Legal Entity Identifier)
  (skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed) |
| 20e | Den registrerede adresse på tredjelandsvirksomhedens hovedkontor
  (skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed) |
| 20f | Kontaktoplysninger for tredjelandsvirksomheden, herunder også e-mailadresse, telefonnummer og websted |
| 20g | Det land, hvor tredjelandsvirksomheden har hovedkontor
  (skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed) |
| 20h | Navn, adresse og land for den myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med tredjelandsselskabet i tredjelandet. Hvis mere end én myndighed er ansvarlig for tilsynet med tredjelandsselskabet, angives de nærmere oplysninger og de respektive kompetenceområder for hver enkelt myndighed.
  (skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed) |
| 20i | Kontaktpersonens fulde navn |
| 20j | Kontaktpersonens adresse |
| 20k | Kontaktpersonens telefonnummer |
| 20l | Kontaktpersonens e-mailadresse |
| 20m | Kontaktpersonens funktion/titel |
| 21a | Investeringsservice, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser, der ydes, udøves eller leveres af filialen i den enkelte medlemsstat ud over den, hvor filialen er etableret, i indberetningsperioden | Listen over investeringsservice, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser (som anført i afsnit A og B i bilag I til direktiv 2014/65/EU), der ydes, udøves eller leveres til godkendte modparter og professionelle kunder, jf. afsnit I i bilag II til direktiv 2014/65/EU, i alle andre medlemsstater end den, hvor filialen er etableret |
| 21b | Listen over kategorier af finansielle instrumenter (som anført i afsnit C i bilag I til direktiv 2014/65/EU), i forbindelse med hvilke en sådan service og sådanne aktiviteter er blevet ydet eller udøvet |
| 21c | For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen yder porteføljepleje, den samlede værdi af de forvaltede aktiver for kunder i medlemsstaten ved indberetningsperiodens afslutning |
| 21d | For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen yder porteføljepleje, den gennemsnitlige værdi af de forvaltede aktiver for kunder i medlemsstaten i løbet af indberetningsperioden |
| 21e | For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen yder investeringsservice, den samlede værdi af de aktiver, for hvilke denne investeringsservice er ydet for kunder i medlemsstaten, ved indberetningsperiodens afslutning |
| 21f | For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen yder investeringsservice, den gennemsnitlige værdi af de aktiver, for hvilke denne investeringsservice er ydet for kunder i medlemsstaten, i løbet af indberetningsperioden |
| 21g | For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen leverer accessoriske tjenesteydelser i form af opbevaring og administration af finansielle instrumenter for kunders regning eller opbevarer kunders midler, den samlede værdi af de aktiver (herunder kontanter), som filialen opbevarer for kunder i medlemsstaten, ved indberetningsperiodens afslutning |
| 21h | For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen leverer accessoriske tjenesteydelser i form af opbevaring og administration af finansielle instrumenter for kunders regning eller opbevarer kunders midler, den gennemsnitlige værdi af de aktiver (herunder kontanter), som filialen opbevarer for kunder i medlemsstaten, i løbet af indberetningsperioden |
| 22a | Antal kunder og modparter i filialen i andre medlemsstater end den, hvor filialen er etableret, og samlet set, i indberetningsperioden | Det samlede antal kunder og modparter i filialen i Unionen (ud over den medlemsstat, hvor filialen er etableret) |
| 22b | Det samlede antal kunder og modparter i tredjelandsselskabet på verdensplan |
| 22c | For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen har ydet investeringsservice, udøvet investeringsaktiviteter eller leveret accessoriske tjenesteydelser, det samlede antal kunder og modparter i filialen i denne anden medlemsstat, sammen med:






  — | en oversigt over dette antal efter investeringsservice, investeringsaktivitet eller accessorisk tjenesteydelse, der ydes, udøves eller leveres i hver medlemsstat og |

#

Felt

Delfelter

19a

Indberetningsperiode

Kalenderårets startdato for indberetning

(ÅÅÅÅ-MM-DD)

19b

Kalenderårets slutdato for indberetning

(ÅÅÅÅ-MM-DD)

20a

Navn og kontaktoplysninger på tredjelandsselskabet, herunder oplysninger om filialen, om den person, der er ansvarlig for indgivelse af oplysningerne, og om de myndigheder i tredjelandet, der er ansvarlige for tilsynet med tredjelandsselskabet.

Filialens fulde selskabsnavn og i givet fald LEI-koden (Legal Entity Identifier Code)

20b

Filialens adresse

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

20c

Kontaktoplysninger for filialen, herunder også e-mailadresse, telefonnummer og websted

20d

Det fulde navn på tredjelandsselskabet og, i givet fald, LEI-identifikatoren (Legal Entity Identifier)

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

20e

Den registrerede adresse på tredjelandsvirksomhedens hovedkontor

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

20f

Kontaktoplysninger for tredjelandsvirksomheden, herunder også e-mailadresse, telefonnummer og websted

20g

Det land, hvor tredjelandsvirksomheden har hovedkontor

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

20h

Navn, adresse og land for den myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med tredjelandsselskabet i tredjelandet. Hvis mere end én myndighed er ansvarlig for tilsynet med tredjelandsselskabet, angives de nærmere oplysninger og de respektive kompetenceområder for hver enkelt myndighed.

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

20i

Kontaktpersonens fulde navn

20j

Kontaktpersonens adresse

20k

Kontaktpersonens telefonnummer

20l

Kontaktpersonens e-mailadresse

20m

Kontaktpersonens funktion/titel

21a

Investeringsservice, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser, der ydes, udøves eller leveres af filialen i den enkelte medlemsstat ud over den, hvor filialen er etableret, i indberetningsperioden

Listen over investeringsservice, investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser (som anført i afsnit A og B i bilag I til direktiv 2014/65/EU), der ydes, udøves eller leveres til godkendte modparter og professionelle kunder, jf. afsnit I i bilag II til direktiv 2014/65/EU, i alle andre medlemsstater end den, hvor filialen er etableret

21b

Listen over kategorier af finansielle instrumenter (som anført i afsnit C i bilag I til direktiv 2014/65/EU), i forbindelse med hvilke en sådan service og sådanne aktiviteter er blevet ydet eller udøvet

21c

For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen yder porteføljepleje, den samlede værdi af de forvaltede aktiver for kunder i medlemsstaten ved indberetningsperiodens afslutning

21d

For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen yder porteføljepleje, den gennemsnitlige værdi af de forvaltede aktiver for kunder i medlemsstaten i løbet af indberetningsperioden

21e

For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen yder investeringsservice, den samlede værdi af de aktiver, for hvilke denne investeringsservice er ydet for kunder i medlemsstaten, ved indberetningsperiodens afslutning

21f

For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen yder investeringsservice, den gennemsnitlige værdi af de aktiver, for hvilke denne investeringsservice er ydet for kunder i medlemsstaten, i løbet af indberetningsperioden

21g

For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen leverer accessoriske tjenesteydelser i form af opbevaring og administration af finansielle instrumenter for kunders regning eller opbevarer kunders midler, den samlede værdi af de aktiver (herunder kontanter), som filialen opbevarer for kunder i medlemsstaten, ved indberetningsperiodens afslutning

21h

For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen leverer accessoriske tjenesteydelser i form af opbevaring og administration af finansielle instrumenter for kunders regning eller opbevarer kunders midler, den gennemsnitlige værdi af de aktiver (herunder kontanter), som filialen opbevarer for kunder i medlemsstaten, i løbet af indberetningsperioden

22a

Antal kunder og modparter i filialen i andre medlemsstater end den, hvor filialen er etableret, og samlet set, i indberetningsperioden

Det samlede antal kunder og modparter i filialen i Unionen (ud over den medlemsstat, hvor filialen er etableret)

22b

Det samlede antal kunder og modparter i tredjelandsselskabet på verdensplan

22c

For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen har ydet investeringsservice, udøvet investeringsaktiviteter eller leveret accessoriske tjenesteydelser, det samlede antal kunder og modparter i filialen i denne anden medlemsstat, sammen med:

—

en oversigt over dette antal efter investeringsservice, investeringsaktivitet eller accessorisk tjenesteydelse, der ydes, udøves eller leveres i hver medlemsstat og

| — | en oversigt efter kundekategori jf. direktiv 2014/65/EU |
| --- | --- |

—

en oversigt efter kundekategori jf. direktiv 2014/65/EU

23a

Omsætning og aggregeret værdi af filialens aktiver i andre medlemsstater end den, hvor filialen er etableret, og i tredjelandsselskabet samlet set, i indberetningsperioden

Filialens omsætning i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor denne er etableret) og den aggregerede værdi af de aktiver, der svarer til den service og de aktiviteter, der ydes eller udøves af tredjelandsselskabet i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor denne er etableret)

23b

Tredjelandsselskabets samlede omsætning

23c

For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen har ydet investeringsservice, udøvet investeringsaktiviteter eller leveret accessoriske tjenesteydelser, omsætningen og den samlede værdi af de aktiver, der svarer til denne investeringsservice og disse investeringsaktiviteter og accessoriske tjenesteydelser, sammen med:

| — | en oversigt efter investeringsservice, investeringsaktivitet eller accessorisk tjenesteydelse, der ydes, udøves eller leveres i hver medlemsstat, og |
| --- | --- |

—

en oversigt efter investeringsservice, investeringsaktivitet eller accessorisk tjenesteydelse, der ydes, udøves eller leveres i hver medlemsstat, og

| — | en oversigt efter kundekategori jf. direktiv 2014/65/EU |
| --- | --- |

—

en oversigt efter kundekategori jf. direktiv 2014/65/EU

24a

Hvis filialen handler for egen regning, oplysninger om tredjelandsselskabets eksponering mod modparter i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), i indberetningsperioden

For hver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen handler for egen regning, den månedlige minimums-, gennemsnits- og maksimumeksponering mod modparter i den pågældende medlemsstat

24b

Den månedlige minimums-, gennemsnits- og maksimumeksponering mod modparter i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret)

25a

Hvis filialen yder emissionsgaranti for finansielle instrumenter og/eller placerer finansielle instrumenter på grundlag af en fast forpligtelse, oplysninger om værdien af de finansielle instrumenter, der hidrører fra modparter i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), og som emissionsgaranteres eller placeres på grundlag af en fast forpligtelse, i indberetningsperioden

For enhver anden medlemsstat end den, hvor filialen er etableret, og hvor filialen yder emissionsgaranti for finansielle instrumenter og/eller placering af finansielle instrumenter på grundlag af en fast forpligtelse, den samlede værdi af finansielle instrumenter, der hidrører fra modparter i medlemsstaten, og som filialen har emissionsgaranteret eller placeret på grundlag af en fast forpligtelse

25b

Den samlede værdi af finansielle instrumenter, der hidrører fra modparter i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), og som er emissionsgaranteret eller placeret på grundlag af en fast forpligtelse af filialen

26

Oplysninger om klager modtaget af filialen og/eller af tredjelandsselskabet i forbindelse med filialens aktiviteter i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), i indberetningsperioden

Antal klager modtaget af filialen og/eller af tredjelandsselskabet i forbindelse med filialens aktiviteter i andre medlemsstater end den, hvor filialen er etableret, sammen med:

| — | en oversigt efter medlemsstat |
| --- | --- |

—

en oversigt efter medlemsstat

| — | en oversigt over de fem finansielle instrumenter, der genererer det højeste antal klager |
| --- | --- |

—

en oversigt over de fem finansielle instrumenter, der genererer det højeste antal klager

| — | en oversigt over de fem hyppigst forekommende emner i klagerne |
| --- | --- |

—

en oversigt over de fem hyppigst forekommende emner i klagerne

| — | antallet af klager, der er behandlet i indberetningsperioden |
| --- | --- |

—

antallet af klager, der er behandlet i indberetningsperioden

| — | de ordninger, der er indført for en omhyggelig behandling af klagerne |
| --- | --- |

—

de ordninger, der er indført for en omhyggelig behandling af klagerne

27a

Oplysninger om filialens eller tredjelandsselskabets marketingsaktiviteter i forbindelse med filialens aktiviteter i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret) i indberetningsperioden

En beskrivelse af den markedsføringsstrategi for det tredjelandsselskab, der anvendes i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), for så vidt angår filialens aktiviteter, herunder oplysninger om det geografiske anvendelsesområde og de markedsføringsmidler, som tredjelandsselskabet har anvendt (f.eks. agenter, roadshowarrangementer, telefonopkald, websteder)

27b

Listen over handelsnavne, der anvendes af tredjelandsselskabet i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), sammen med for hvert enkelt firmanavn:

| — | listen over de medlemsstater, hvori det anvendes |
| --- | --- |

—

listen over de medlemsstater, hvori det anvendes

| — | de kategorier af finansielle instrumenter, i forhold til hvilke det anvendes, og |
| --- | --- |

—

de kategorier af finansielle instrumenter, i forhold til hvilke det anvendes, og

| — | de kundekategorier, i forhold til hvilke det anvendes |
| --- | --- |

—

de kundekategorier, i forhold til hvilke det anvendes

27c

For agenter eller lignende enheder, der anvendes af tredjelandsselskabet i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), navnet på denne person eller enhed sammen med adresse og kontaktoplysninger

27d

Listen over websteder, der anvendes af tredjelandsselskabet i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), sammen med for hvert websted dets URL-adresse:

28a

Beskrivelse af tredjelandsselskabets investorbeskyttelsesordninger, der er tilgængelige for filialens kunder i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), herunder disse kunders rettigheder som følge af investorgarantiordningen, der er omhandlet i artikel 39, stk. 2, litra f), i direktiv 2014/65/EU

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

Information og indberetning over for kunder

Beskrivelse af tredjelandsselskabets ordninger for at sikre, at det opfylder sine informations- og indberetningsforpligtelser over for kunder i henhold til artikel 24 og 25 i direktiv 2014/65/EU og gennemførelsesforanstaltninger vedrørende filialens drift i Unionen (ud over den medlemsstat, hvor filialen er etableret)

28b

Det eller de sprog, filialen vil anvende over for sine kunder i Unionen, (undtagen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret)

28c

Egnethed og hensigtsmæssighed

Beskrivelse af tredjelandsselskabets ordninger for at sikre, at det opfylder sine forpligtelser med hensyn til vurdering af egnethed eller hensigtsmæssighed, alt efter hvad der passer, når filialen yder service til kunder i Unionen (undtagen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret)

28d

Bedste udførelse

Hvis filialen udfører ordrer for sine kunder i Unionen (undtagen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret), en beskrivelse af dens ordninger, der skal sikre, at den udfører kundeordrer på de for kunderne gunstigste vilkår

28e

Regler for behandling af kundeordrer

Beskrivelse af tredjelandsselskabets ordninger, som sikrer øjeblikkelig, redelig og hurtig udførelse af kundeordrer med fokus på filialens drift i Unionen (undtagen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret)

28f

Produktforvaltningsordninger

Hvis tredjelandsselskabet producerer og/eller distribuerer finansielle instrumenter i Unionen (undtagen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret), en beskrivelse af de produktforvaltningsordninger, som tredjelandsselskabet har etableret med henblik på dets aktiviteter i Unionen.

28g

Tredjelandsselskabets ordninger med henblik på at identificere, forebygge og håndtere interessekonflikter

Beskrivelse af de foranstaltninger, som tredjelandsselskabet har indført for at identificere, forebygge eller håndtere interessekonflikter, der opstår i forbindelse med ydelse af investeringsservice og levering af accessoriske tjenesteydelser, herunder dem, der følger af aflønningspolitikken for de personer, der er involveret i ydelse af investeringsservice, udøvelse af investeringsaktiviteter og levering af accessoriske tjenesteydelser i Unionen (ud over den medlemsstat, hvor filialen er etableret)

28h

Tredjelandsselskabets ordninger med henblik på behandling af klager

Listen over den procedure, som kunder i tredjelandsselskabet skal følge i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), for at kunne indgive en klage:

28j

Den afdeling, der er ansvarlig for behandlingen af klager fra filialens kunder

28k

Det eller de sprog, som kunderne skal indgive deres klager på

28l

De relevante domstole (i tilfælde af tvister), der er omhandlet i eventuelle kontraktlige ordninger mellem tredjelandsselskabet og dets kunder i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret)

28m

Den eller de alternative tvistbilæggelsesinstanser, der er kompetente til at behandle grænseoverskridende tvister, der involverer kunder i Unionen (undtagen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret)

28n

Tredjelandsselskabets medlemskab af en investorgarantiordning

Beskrivelse af tredjelandsselskabets medlemskab af en investorgarantiordning, herunder hvorvidt kunder og modparter i filialen i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret) vil være berettigede til en sådan ordning, dens anvendelsesområde, en beskrivelse af betingelserne for at kunne deltage og de beløb og finansielle instrumenter, der er omfattet af ordningen

28o

Tredjelandsselskabets ordninger med henblik på beskyttelse og forvaltning af kunders midler og aktiver

Beskrivelse af beskyttelsesordninger for kunders midler eller kunders aktiver i Unionen (undtagen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret) (herunder især hvis finansielle instrumenter og midler opbevares i en depotinstitution, depotforvalterens navn og tilknyttede kontrakter)

28p

Andre ordninger

Beskrivelse af eventuelle andre ordninger, som tredjelandsselskabet måtte anse for relevante for ydelsen af service og udøvelsen af filialens aktiviteter i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), på en ærlig, redelig og professionel måde, der fremmer kundernes interesser

29a

Oplysninger om tredjelandsselskabets ordninger for outsourcing, der finder anvendelse på filialens aktiviteter

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

Listen over og beskrivelsen af de outsourcede funktioner (eller funktioner, der påtænkes outsourcet) med henblik på levering af filialens investeringsservice og udøvelse af dens aktiviteter i Unionen (undtagen i den medlemsstat, hvor filialen er etableret)

29b

Beskrivelse af de ressourcer (herunder især menneskelige og tekniske samt det interne kontrolsystem), der er allokeret til kontrol af de outsourcede funktioner, servicer eller aktiviteter, for så vidt som de vedrører filialens drift i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret)

30

Oplysninger om de ordninger (herunder IT-ordninger) etableret af tredjelandsselskabet, som finder anvendelse på filialens aktiviteter i forbindelse med algoritmisk handel, højfrekvenshandel og direkte elektronisk adgang

(skal oplyses for ændringer af oplysninger, der tidligere er indberettet til den kompetente myndighed)

Beskrivelse af eventuelle ordninger og ressourcer (navnlig menneskelige ressourcer og IT-ressourcer), som tredjelandsselskabet måtte have etableret og/eller allokeret til filialens aktiviteter i Unionen (undtagen den medlemsstat, hvor filialen er etableret), til algoritmisk handel, højfrekvenshandel og direkte elektronisk adgang og til kontrol med sådanne aktiviteter

31

Alle andre oplysninger, som den kompetente myndighed finder nødvendige med henblik på en omfattende overvågning af filialens aktiviteter i Unionen.

---

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/114 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/114

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/1221

af 14. juli 2022

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumshjul med oprindelse i Marokko

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Den 17. november 2021 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af visse hjul af aluminium (»aluminiumshjul«) med oprindelse i Marokko (»det pågældende land«) på grundlag af artikel 5 i grundforordningen. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(1)

Den 17. november 2021 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af visse hjul af aluminium (»aluminiumshjul«) med oprindelse i Marokko (»det pågældende land«) på grundlag af artikel 5 i grundforordningen. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (2) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 4. oktober 2021 af Association of European Wheel Manufacturers (»klageren« eller »EUWA«). Klagen blev indgivet på vegne af EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 4. oktober 2021 af Association of European Wheel Manufacturers (»klageren« eller »EUWA«). Klagen blev indgivet på vegne af EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

1.2.   Registrering

Registrering

| (3) | Kommissionen gjorde importen af den pågældende vare til genstand for registrering ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/934 (3) (»forordningen om registrering«). |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen gjorde importen af den pågældende vare til genstand for registrering ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/934 (3) (»forordningen om registrering«).

3

1.3.   Interesserede parter og anmodning om anonymitet

Interesserede parter og anmodning om anonymitet

| (4) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og de marokkanske myndigheder, samt kendte importører, brugere og sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(4)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og de marokkanske myndigheder, samt kendte importører, brugere og sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (5) | Klagerne og to samarbejdsvillige brugere anmodede om, at deres navne blev holdt fortrolige af frygt for, at de kunne blive udsat for repressalier fra kundernes side. Kommissionen var af den opfattelse, at der reelt var en alvorlig risiko for repressalier, og accepterede, at navnene på klagerne og de to samarbejdsvillige brugere ikke skulle offentliggøres. For at sikre reel anonymitet blev de øvrige EU-producenters navne ligeledes hemmeligholdt for at undgå, at ansøgernes navne blev identificeret ved udledning. |
| --- | --- |

(5)

Klagerne og to samarbejdsvillige brugere anmodede om, at deres navne blev holdt fortrolige af frygt for, at de kunne blive udsat for repressalier fra kundernes side. Kommissionen var af den opfattelse, at der reelt var en alvorlig risiko for repressalier, og accepterede, at navnene på klagerne og de to samarbejdsvillige brugere ikke skulle offentliggøres. For at sikre reel anonymitet blev de øvrige EU-producenters navne ligeledes hemmeligholdt for at undgå, at ansøgernes navne blev identificeret ved udledning.

1.4.   Bemærkninger til indledningen af undersøgelsen

Bemærkninger til indledningen af undersøgelsen

| (6) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(6)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

| (7) | Fire parter anmodede om en høring med Kommissionens tjenestegrene og blev hørt: Foreningen af Europæiske Automobilfabrikanter (»ACEA«), EUWA, Dika Morocco Africa S.A.R.L (»Dika«) og Hands 8 S.A. (»Hands«). |
| --- | --- |

(7)

Fire parter anmodede om en høring med Kommissionens tjenestegrene og blev hørt: Foreningen af Europæiske Automobilfabrikanter (»ACEA«), EUWA, Dika Morocco Africa S.A.R.L (»Dika«) og Hands 8 S.A. (»Hands«).

| (8) | Dika og de marokkanske myndigheder hævdede, at tallene i klagen var forældede, da der var en forskel på næsten 8 måneder mellem undersøgelsesperioden i klagen og datoen for indledningen af undersøgelsen. Desuden faldt den undersøgelsesperiode, som klageren havde valgt, præcis sammen med covid-19-pandemiens værste periode. Derudover var den periode, som klageren anvendte, et år længere end Kommissionens sædvanlige praksis, som beskrevet i den relevante vejledning (4). Dika mente, at denne beslutning kunne anses for at være uretfærdig og partisk, og at anvendelsen af forældede tal ikke kan udgøre umiddelbare beviser for dumping, skade eller årsagssammenhæng, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4. |
| --- | --- |

(8)

Dika og de marokkanske myndigheder hævdede, at tallene i klagen var forældede, da der var en forskel på næsten 8 måneder mellem undersøgelsesperioden i klagen og datoen for indledningen af undersøgelsen. Desuden faldt den undersøgelsesperiode, som klageren havde valgt, præcis sammen med covid-19-pandemiens værste periode. Derudover var den periode, som klageren anvendte, et år længere end Kommissionens sædvanlige praksis, som beskrevet i den relevante vejledning (4). Dika mente, at denne beslutning kunne anses for at være uretfærdig og partisk, og at anvendelsen af forældede tal ikke kan udgøre umiddelbare beviser for dumping, skade eller årsagssammenhæng, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4.

4

| (9) | Kommissionen bemærkede for det første, at det i den vejledning, som Dika henviser til, udtrykkeligt angives, at den har til formål at yde generel rådgivning, men at den ikke er et juridisk bindende dokument, og at indholdet ikke er obligatorisk (5). Desuden indeholder grundforordningens artikel 5 ingen specifikke bestemmelser om den tid, der kan gå mellem klagen og de indsendte oplysninger. Under alle omstændigheder udløb undersøgelsesperioden i klagen den 31. marts 2021, mens klagen blev indgivet den 4. oktober 2021. Desuden fremlagde klageren yderligere skadesdata frem til den 30. juni 2021 (6). De oplysninger, som klageren fremlagde, var derfor ajourførte og lå så tæt på datoen for indgivelsen af klagen som muligt. Hvad angår påstanden vedrørende den betragtede periode og undersøgelsesperioden, er det Kommissionens praksis at vælge en undersøgelsesperiode på et år og de tre foregående kalenderår for at undersøge de tendenser, der er relevante for vurderingen af den pågældende skade. Det forhold, at klagen indeholdt oplysninger for endnu et år, betyder ikke, at der blev anvendt forældede data, hvilket ville gøre vurderingen urimelig eller partisk. Den indeholdt derimod oplysninger om den seneste tilgængelige periode, dvs. indtil den 31. marts 2021. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen bemærkede for det første, at det i den vejledning, som Dika henviser til, udtrykkeligt angives, at den har til formål at yde generel rådgivning, men at den ikke er et juridisk bindende dokument, og at indholdet ikke er obligatorisk (5). Desuden indeholder grundforordningens artikel 5 ingen specifikke bestemmelser om den tid, der kan gå mellem klagen og de indsendte oplysninger. Under alle omstændigheder udløb undersøgelsesperioden i klagen den 31. marts 2021, mens klagen blev indgivet den 4. oktober 2021. Desuden fremlagde klageren yderligere skadesdata frem til den 30. juni 2021 (6). De oplysninger, som klageren fremlagde, var derfor ajourførte og lå så tæt på datoen for indgivelsen af klagen som muligt. Hvad angår påstanden vedrørende den betragtede periode og undersøgelsesperioden, er det Kommissionens praksis at vælge en undersøgelsesperiode på et år og de tre foregående kalenderår for at undersøge de tendenser, der er relevante for vurderingen af den pågældende skade. Det forhold, at klagen indeholdt oplysninger for endnu et år, betyder ikke, at der blev anvendt forældede data, hvilket ville gøre vurderingen urimelig eller partisk. Den indeholdt derimod oplysninger om den seneste tilgængelige periode, dvs. indtil den 31. marts 2021. Påstanden blev derfor afvist.

5

6

| (10) | Dika hævdede, at klagen ikke indeholdt dokumentation for anvendelsen af en beregnet normal værdi, jf. kravet i grundforordningens artikel 5, stk. 2. Desuden hævdede parten, at beregningen af den beregnede normale værdi var mangelfuld. Kommissionen burde derfor have konkluderet, at klagen ikke indeholdt tilstrækkelige beviser for dumping og burde have været afvist i overensstemmelse med grundforordningens artikel 5. |
| --- | --- |

(10)

Dika hævdede, at klagen ikke indeholdt dokumentation for anvendelsen af en beregnet normal værdi, jf. kravet i grundforordningens artikel 5, stk. 2. Desuden hævdede parten, at beregningen af den beregnede normale værdi var mangelfuld. Kommissionen burde derfor have konkluderet, at klagen ikke indeholdt tilstrækkelige beviser for dumping og burde have været afvist i overensstemmelse med grundforordningens artikel 5.

| (11) | Dika anførte, at klageren ikke anvendte den marokkanske hjemmemarkedssalgspris for aluminiumshjul, selv om klageren kunne have haft kendskab til sådanne priser i lyset af, at EU-erhvervsgrenen selv eksporterer aluminiumshjul til Marokko. Desuden hævdede Dika, at klageren anvendte de eksporterende producenters regnskaber fra 2018 og 2019 til at konkludere, at der ikke var noget salg i normal handel, mens disse regnskaber var fra en periode forud for den undersøgelsesperiode, der var valgt i klagen. |
| --- | --- |

(11)

Dika anførte, at klageren ikke anvendte den marokkanske hjemmemarkedssalgspris for aluminiumshjul, selv om klageren kunne have haft kendskab til sådanne priser i lyset af, at EU-erhvervsgrenen selv eksporterer aluminiumshjul til Marokko. Desuden hævdede Dika, at klageren anvendte de eksporterende producenters regnskaber fra 2018 og 2019 til at konkludere, at der ikke var noget salg i normal handel, mens disse regnskaber var fra en periode forud for den undersøgelsesperiode, der var valgt i klagen.

| (12) | Kommissionen var uenig. Klageren i denne undersøgelse er EUWA og ikke dens individuelle medlemmer. Da klageren hverken er producent eller eksportør, havde den ikke adgang til sådanne oplysninger. Desuden betragtes fakturaer generelt som fortrolige forretningsdata. Klageren måtte derfor basere sig på offentlige oplysninger om salgspriserne på hjemmemarkedet i Marokko, som ikke var tilgængelige på tidspunktet for klagen. Hvad angår anvendelsen af de marokkanske eksporterende producenters regnskaber for 2018 og 2019, var disse de eneste regnskaber, som klageren havde til rådighed på tidspunktet for indgivelsen af klagen. Klageren kunne derfor kun konkludere, at de kendte marokkanske eksporterende producenter på grundlag af de rimeligt tilgængelige oplysninger ikke havde noget hjemmemarkedssalg i normal handel. Det var derfor berettiget at beregne den normale værdi. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen var uenig. Klageren i denne undersøgelse er EUWA og ikke dens individuelle medlemmer. Da klageren hverken er producent eller eksportør, havde den ikke adgang til sådanne oplysninger. Desuden betragtes fakturaer generelt som fortrolige forretningsdata. Klageren måtte derfor basere sig på offentlige oplysninger om salgspriserne på hjemmemarkedet i Marokko, som ikke var tilgængelige på tidspunktet for klagen. Hvad angår anvendelsen af de marokkanske eksporterende producenters regnskaber for 2018 og 2019, var disse de eneste regnskaber, som klageren havde til rådighed på tidspunktet for indgivelsen af klagen. Klageren kunne derfor kun konkludere, at de kendte marokkanske eksporterende producenter på grundlag af de rimeligt tilgængelige oplysninger ikke havde noget hjemmemarkedssalg i normal handel. Det var derfor berettiget at beregne den normale værdi. Påstanden blev derfor afvist.

| (13) | Dika fremførte også argumenter vedrørende påståede grundlæggende mangler ved fastsættelsen af den normale værdi. Disse argumenter vedrører valget af hjulstørrelse, anvendelsen af priser på ingots af aluminium baseret på importen fra Kina, anvendelsen af EU-producenternes omkostningsstruktur, udelukkelsen af visse omkostningsfaktorer fra beregningen og anvendelsen af en fortjenstmargen på 6 %. |
| --- | --- |

(13)

Dika fremførte også argumenter vedrørende påståede grundlæggende mangler ved fastsættelsen af den normale værdi. Disse argumenter vedrører valget af hjulstørrelse, anvendelsen af priser på ingots af aluminium baseret på importen fra Kina, anvendelsen af EU-producenternes omkostningsstruktur, udelukkelsen af visse omkostningsfaktorer fra beregningen og anvendelsen af en fortjenstmargen på 6 %.

| (14) | Kommissionen var uenig i disse argumenter. De antagelser, som klageren fremsatte for at beregne den normale værdi, var baseret på klagerens markedserfaring og viden samt offentligt tilgængelige oplysninger. Det forhold, at den interesserede part er uenig i sådanne antagelser, gør dem ikke ugyldige med henblik på beregningen af den normale værdi i klagen. De tal, som den normale værdi var baseret på, blev underbygget af tilstrækkelige beviser og bekræftet af Kommissionens analyse af disse beviser. Selv efter visse justeringer som foreslået af den interesserede part, som Kommissionen foretog ved vurderingen af klagen, var der stadig tilstrækkelige beviser for dumping. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen var uenig i disse argumenter. De antagelser, som klageren fremsatte for at beregne den normale værdi, var baseret på klagerens markedserfaring og viden samt offentligt tilgængelige oplysninger. Det forhold, at den interesserede part er uenig i sådanne antagelser, gør dem ikke ugyldige med henblik på beregningen af den normale værdi i klagen. De tal, som den normale værdi var baseret på, blev underbygget af tilstrækkelige beviser og bekræftet af Kommissionens analyse af disse beviser. Selv efter visse justeringer som foreslået af den interesserede part, som Kommissionen foretog ved vurderingen af klagen, var der stadig tilstrækkelige beviser for dumping.

| (15) | Dika og de marokkanske myndigheder hævdede, at klageren i sin skadesanalyse ikke anførte, at markedet er opdelt mellem originaludstyrsfabrikanter (»OEM«) og eftermarkeder (»AM«), og hvert marked er opdelt i de forskellige hjultyper, dvs. segmenter i den nedre og øvre ende. |
| --- | --- |

(15)

Dika og de marokkanske myndigheder hævdede, at klageren i sin skadesanalyse ikke anførte, at markedet er opdelt mellem originaludstyrsfabrikanter (»OEM«) og eftermarkeder (»AM«), og hvert marked er opdelt i de forskellige hjultyper, dvs. segmenter i den nedre og øvre ende.

| (16) | Kommissionen bemærkede, at selv om aluminiumshjul i OEM- og AM-segmentet har forskellige distributionskanaler, har de samme fysiske og tekniske egenskaber og er substituerbare. OEM og AM bør derfor betragtes som forskellige salgskanaler snarere end forskellige segmenter. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen bemærkede, at selv om aluminiumshjul i OEM- og AM-segmentet har forskellige distributionskanaler, har de samme fysiske og tekniske egenskaber og er substituerbare. OEM og AM bør derfor betragtes som forskellige salgskanaler snarere end forskellige segmenter.

| (17) | For så vidt angår de to salgskanaler vurderede klageren, at den marokkanske eksport sandsynligvis næsten udelukkende blev leveret til OEM-kunder. Kommissionens efterfølgende analyse af de oplysninger, den havde til rådighed, bekræftede dette. Dette var også tilfældet for de stikprøveudtagne EU-producenter, som næsten udelukkende solgte til OEM-kunder (ca. 99,6 %). |
| --- | --- |

(17)

For så vidt angår de to salgskanaler vurderede klageren, at den marokkanske eksport sandsynligvis næsten udelukkende blev leveret til OEM-kunder. Kommissionens efterfølgende analyse af de oplysninger, den havde til rådighed, bekræftede dette. Dette var også tilfældet for de stikprøveudtagne EU-producenter, som næsten udelukkende solgte til OEM-kunder (ca. 99,6 %).

| (18) | Med hensyn til de forskellige hjultyper bemærkede Kommissionen, at selv om klagen ikke indeholdt en fuldstændig skadesanalyse for de forskellige typer aluminiumshjul, fremlagde den beregninger af underbud og målprisunderbud for ti repræsentative hjultyper. |
| --- | --- |

(18)

Med hensyn til de forskellige hjultyper bemærkede Kommissionen, at selv om klagen ikke indeholdt en fuldstændig skadesanalyse for de forskellige typer aluminiumshjul, fremlagde den beregninger af underbud og målprisunderbud for ti repræsentative hjultyper.

| (19) | Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(19)

Påstanden blev derfor afvist.

| (20) | Dika, Hands og de marokkanske myndigheder hævdede, at udviklingen i importen fra Marokko ikke kan forvolde eller true med at forvolde EU-erhvervsgrenen skade, da importen kun udgjorde 2,8 % af EU-markedet i perioden fra den 1. april 2020 til den 31. marts 2021 og ikke forårsager pristryk eller prisdæmpning. |
| --- | --- |

(20)

Dika, Hands og de marokkanske myndigheder hævdede, at udviklingen i importen fra Marokko ikke kan forvolde eller true med at forvolde EU-erhvervsgrenen skade, da importen kun udgjorde 2,8 % af EU-markedet i perioden fra den 1. april 2020 til den 31. marts 2021 og ikke forårsager pristryk eller prisdæmpning.

| (21) | Den specifikke skadesanalyse i klagen viste, at der var tilstrækkelige beviser for, at indtrængningen af importen fra Marokko på EU-markedet var øget (både i absolutte og relative tal) og foregik til priser, der viste et væsentligt underbud og målprisunderbud af EU-erhvervsgrenens egne priser. Dette synes at have forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, hvilket f.eks. fremgår af faldet i salg og markedsandel, en forværring af de finansielle resultater eller EU-erhvervsgrenens prisniveau. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(21)

Den specifikke skadesanalyse i klagen viste, at der var tilstrækkelige beviser for, at indtrængningen af importen fra Marokko på EU-markedet var øget (både i absolutte og relative tal) og foregik til priser, der viste et væsentligt underbud og målprisunderbud af EU-erhvervsgrenens egne priser. Dette synes at have forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, hvilket f.eks. fremgår af faldet i salg og markedsandel, en forværring af de finansielle resultater eller EU-erhvervsgrenens prisniveau. Påstanden blev derfor afvist.

| (22) | Dika påstod, at visse skadesindikatorer i klagen, som f.eks. produktionskapacitet, EU-priser og EU-forbrug, ikke underbyggede en konklusion om skade i undersøgelsesperioden. Desuden er fuld kapacitetsudnyttelse ikke en mulighed for producenter af aluminiumshjul i betragtning af de »just-in-time«-forsyningskædemodeller, som bilfabrikanterne i Den Europæiske Union har indført, og som kræver, at producenter af aluminiumshjul er fleksible og har kapacitet til at imødekomme sidsteøjebliksbehov. |
| --- | --- |

(22)

Dika påstod, at visse skadesindikatorer i klagen, som f.eks. produktionskapacitet, EU-priser og EU-forbrug, ikke underbyggede en konklusion om skade i undersøgelsesperioden. Desuden er fuld kapacitetsudnyttelse ikke en mulighed for producenter af aluminiumshjul i betragtning af de »just-in-time«-forsyningskædemodeller, som bilfabrikanterne i Den Europæiske Union har indført, og som kræver, at producenter af aluminiumshjul er fleksible og har kapacitet til at imødekomme sidsteøjebliksbehov.

| (23) | Kommissionen minder om, at en konstatering af væsentlig skade, der er nødvendig for at kunne indlede en undersøgelse, kræver en undersøgelse af bl.a. de relevante faktorer, der er beskrevet i grundforordningen. Det kræves dog ikke specifikt i grundforordningens artikel 5, at alle de skadesfaktorer, der er nævnt i artikel 3, stk. 5, udviser en forværring, for at en væsentlig skade kan dokumenteres i tilstrækkelig grad til, at der kan indledes en undersøgelse. Af grundforordningens artikel 5, stk. 2, fremgår det ganske rigtigt, at klagen skal indeholde oplysninger om den mængdemæssige udvikling i den påståede dumpingimport, dumpingimportens indvirkning på priserne på samme vare på EU-markedet og den deraf følgende virkning af importen på EU-erhvervsgrenen dokumenteret ved relevante (men ikke nødvendigvis alle) faktorer. Klagen indeholdt disse oplysninger, hvilket pegede i retning af, at der forekom skade. Kommissionen fandt derfor, at klagen indeholdt tilstrækkelige beviser for skade, og afviste påstanden. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen minder om, at en konstatering af væsentlig skade, der er nødvendig for at kunne indlede en undersøgelse, kræver en undersøgelse af bl.a. de relevante faktorer, der er beskrevet i grundforordningen. Det kræves dog ikke specifikt i grundforordningens artikel 5, at alle de skadesfaktorer, der er nævnt i artikel 3, stk. 5, udviser en forværring, for at en væsentlig skade kan dokumenteres i tilstrækkelig grad til, at der kan indledes en undersøgelse. Af grundforordningens artikel 5, stk. 2, fremgår det ganske rigtigt, at klagen skal indeholde oplysninger om den mængdemæssige udvikling i den påståede dumpingimport, dumpingimportens indvirkning på priserne på samme vare på EU-markedet og den deraf følgende virkning af importen på EU-erhvervsgrenen dokumenteret ved relevante (men ikke nødvendigvis alle) faktorer. Klagen indeholdt disse oplysninger, hvilket pegede i retning af, at der forekom skade. Kommissionen fandt derfor, at klagen indeholdt tilstrækkelige beviser for skade, og afviste påstanden.

| (24) | Dika og Hands fremførte, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke kan være i Unionens interesse. |
| --- | --- |

(24)

Dika og Hands fremførte, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke kan være i Unionens interesse.

| (25) | I forbindelse med sidstnævnte er Unionens interesser ikke et relevant kriterium for at vurdere, hvorvidt en klage berettiger indledningen af en antidumpingprocedure, jf. grundforordningens artikel 5. Der blev derfor ikke taget højde for disse bemærkninger i forbindelse med påstande vedrørende indledningen af proceduren. |
| --- | --- |

(25)

I forbindelse med sidstnævnte er Unionens interesser ikke et relevant kriterium for at vurdere, hvorvidt en klage berettiger indledningen af en antidumpingprocedure, jf. grundforordningens artikel 5. Der blev derfor ikke taget højde for disse bemærkninger i forbindelse med påstande vedrørende indledningen af proceduren.

| (26) | Dika, Hands og de marokkanske myndigheder hævdede, at klageren ikke betragtede andre faktorer såsom den påståede manglende konkurrence mellem aluminiumshjul fra Unionen og marokkanske aluminiumshjul på grund af markedssegmentering, import fra tredjelande og konsekvenserne af covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

(26)

Dika, Hands og de marokkanske myndigheder hævdede, at klageren ikke betragtede andre faktorer såsom den påståede manglende konkurrence mellem aluminiumshjul fra Unionen og marokkanske aluminiumshjul på grund af markedssegmentering, import fra tredjelande og konsekvenserne af covid-19-pandemien.

| (27) | Kommissionens analyse af klagen bekræftede, at de nævnte elementer enten var ubegrundede, faktuelt forkerte eller utilstrækkelige til at rejse tvivl om konklusionen om, at klagen indeholdt tilstrækkelige beviser, som pegede på, at importen af den pågældende vare trængte ind i Unionen til dumpingpriser og syntes at forvolde EU-producenterne væsentlig skade. Disse aspekter var blevet konstateret på grundlag af de bedste beviser, som klageren rådede over på daværende tidspunkt, og var tilstrækkeligt repræsentative og pålidelige. Desuden blev Dikas, de marokkanske myndigheders og ACEA's påstande undersøgt nærmere i løbet af undersøgelsen, og de behandles nærmere nedenfor. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionens analyse af klagen bekræftede, at de nævnte elementer enten var ubegrundede, faktuelt forkerte eller utilstrækkelige til at rejse tvivl om konklusionen om, at klagen indeholdt tilstrækkelige beviser, som pegede på, at importen af den pågældende vare trængte ind i Unionen til dumpingpriser og syntes at forvolde EU-producenterne væsentlig skade. Disse aspekter var blevet konstateret på grundlag af de bedste beviser, som klageren rådede over på daværende tidspunkt, og var tilstrækkeligt repræsentative og pålidelige. Desuden blev Dikas, de marokkanske myndigheders og ACEA's påstande undersøgt nærmere i løbet af undersøgelsen, og de behandles nærmere nedenfor.

| (28) | På grundlag af ovenstående bekræftede Kommissionen, at klageren havde fremlagt tilstrækkelige beviser for dumping, skade og årsagssammenhæng og dermed opfyldte kravene i grundforordningens artikel 5, stk. 2. |
| --- | --- |

(28)

På grundlag af ovenstående bekræftede Kommissionen, at klageren havde fremlagt tilstrækkelige beviser for dumping, skade og årsagssammenhæng og dermed opfyldte kravene i grundforordningens artikel 5, stk. 2.

1.5.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (29) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(29)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.5.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (30) | Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog en endelig stikprøve bestående af tre EU-producenter. I henhold til grundforordningens artikel 17 var det kriterium, der blev anvendt ved udtagelsen af stikprøven, de største repræsentative produktionsmængder af samme vare i Unionen i undersøgelsesperioden, dvs. 1. oktober 2020-30. september 2021. Denne foreløbige stikprøve bestod af tre EU-producenter i tre forskellige medlemsstater. Stikprøven tegnede sig for næsten 20 % af den samlede produktion i Unionen af samme vare, og den sikrede en god geografisk spredning. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve, men modtog ingen bemærkninger. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog en endelig stikprøve bestående af tre EU-producenter. I henhold til grundforordningens artikel 17 var det kriterium, der blev anvendt ved udtagelsen af stikprøven, de største repræsentative produktionsmængder af samme vare i Unionen i undersøgelsesperioden, dvs. 1. oktober 2020-30. september 2021. Denne foreløbige stikprøve bestod af tre EU-producenter i tre forskellige medlemsstater. Stikprøven tegnede sig for næsten 20 % af den samlede produktion i Unionen af samme vare, og den sikrede en god geografisk spredning. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve, men modtog ingen bemærkninger.

1.5.2.   Stikprøveudtagning af importører

Stikprøveudtagning af importører

| (31) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(31)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen.

| (32) | Ingen af de kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de ønskede oplysninger eller indvilligede i at indgå i stikprøven. |
| --- | --- |

(32)

Ingen af de kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de ønskede oplysninger eller indvilligede i at indgå i stikprøven.

1.5.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Marokko

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Marokko

| (33) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Marokko om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere Marokkos faste repræsentation om at udpege og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(33)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Marokko om at afgive de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere Marokkos faste repræsentation om at udpege og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

| (34) | Kun to eksporterende producenter i det pågældende land, der tegner sig for næsten hele importen af aluminiumshjul fra Marokko, indsendte de ønskede oplysninger. Kommissionen besluttede derfor, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver. |
| --- | --- |

(34)

Kun to eksporterende producenter i det pågældende land, der tegner sig for næsten hele importen af aluminiumshjul fra Marokko, indsendte de ønskede oplysninger. Kommissionen besluttede derfor, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.

1.6.   Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

| (35) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til tre EU-producenter, klageren, to kendte brugere og to eksporterende producenter i det pågældende land. De samme spørgeskemaer blev også gjort tilgængelige online (7) på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til tre EU-producenter, klageren, to kendte brugere og to eksporterende producenter i det pågældende land. De samme spørgeskemaer blev også gjort tilgængelige online (7) på tidspunktet for indledningen af undersøgelsen.

7

| (36) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, skade og Unionens interesser. I lyset af udbruddet af covid-19 og de nedlukningsforanstaltninger, der er indført af flere medlemsstater, kunne Kommissionen ikke aflægge kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16.






  — | Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos to stikprøveudtagne EU-producenter, én bruger (8), og hos følgende eksporterende producenter i Marokko: HANDS 8 S.A. (»Hands«) |
| --- | --- | --- |

(36)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, skade og Unionens interesser. I lyset af udbruddet af covid-19 og de nedlukningsforanstaltninger, der er indført af flere medlemsstater, kunne Kommissionen ikke aflægge kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16.

—

Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos to stikprøveudtagne EU-producenter, én bruger (8), og hos følgende eksporterende producenter i Marokko: HANDS 8 S.A. (»Hands«)

8

| — | Dika MOROCCO AFRIKA S.A.R.L (»Dika«). |
| --- | --- |

—

Dika MOROCCO AFRIKA S.A.R.L (»Dika«).

| (37) | I overensstemmelse med sin meddelelse om konsekvenserne af covid-19-udbruddet for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (9) gennemførte Kommissionen desuden krydstjek uden kontrolbesøg hos Dikas forretningsmæssigt forbundne virksomhed CITIC Dicastal Co., Ltd (»CITIC«) og en EU-producent. |
| --- | --- |

(37)

I overensstemmelse med sin meddelelse om konsekvenserne af covid-19-udbruddet for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (9) gennemførte Kommissionen desuden krydstjek uden kontrolbesøg hos Dikas forretningsmæssigt forbundne virksomhed CITIC Dicastal Co., Ltd (»CITIC«) og en EU-producent.

9

1.7.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (38) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2020 til den 30. september 2021 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2018 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(38)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2020 til den 30. september 2021 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2018 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (39) | Den pågældende vare er aluminiumshjul til motorkøretøjer henhørende under HS-position 8701-8705, med eller uden tilbehør og med eller uden dæk, med oprindelse i Marokko, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8708 70 10 og ex 8708 70 50 (Taric-kode: 8708701015, 8708701050, 8708705015 og 8708705050) (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(39)

Den pågældende vare er aluminiumshjul til motorkøretøjer henhørende under HS-position 8701-8705, med eller uden tilbehør og med eller uden dæk, med oprindelse i Marokko, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8708 70 10 og ex 8708 70 50 (Taric-kode: 8708701015, 8708701050, 8708705015 og 8708705050) (»den pågældende vare«).

| (40) | Aluminiumshjul sælges traditionelt i Unionen via to distributionskanaler: til OEM, der hovedsagelig er bilfabrikanter, og til eftermarkedet, som f.eks. omfatter distributører, detailhandlere, værksteder osv. Den pågældende vare fra Marokko blev udelukkende solgt gennem OEM-kanalen i den betragtede periode. I OEM-distributionskanalen gennemfører bilfabrikanterne udbudsprocedurer vedrørende aluminiumshjul, og de er ofte involveret i udviklingen af nye hjul knyttet til deres varemærke. Både EU-producenter og marokkanske eksportører kan konkurrere om de samme udbud. |
| --- | --- |

(40)

Aluminiumshjul sælges traditionelt i Unionen via to distributionskanaler: til OEM, der hovedsagelig er bilfabrikanter, og til eftermarkedet, som f.eks. omfatter distributører, detailhandlere, værksteder osv. Den pågældende vare fra Marokko blev udelukkende solgt gennem OEM-kanalen i den betragtede periode. I OEM-distributionskanalen gennemfører bilfabrikanterne udbudsprocedurer vedrørende aluminiumshjul, og de er ofte involveret i udviklingen af nye hjul knyttet til deres varemærke. Både EU-producenter og marokkanske eksportører kan konkurrere om de samme udbud.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (41) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(41)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Marokko og |
| --- | --- |

—

den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Marokko og

| — | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (42) | Kommissionen besluttede på dette tidspunkt, at disse varer derfor udgør samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen besluttede på dette tidspunkt, at disse varer derfor udgør samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Marokko

Marokko

3.1.1.   De eksporterende producenters samarbejde

De eksporterende producenters samarbejde

| (43) | Som anført i betragtning 34 gav to marokkanske eksporterende producenter, Dika og Hands, sig til kende i forbindelse med undersøgelsen og indsendte spørgeskemabesvarelser. Dika har en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, CITIC, som er en kinesisk producent af aluminiumshjul. CITIC køber aluminiumshjul af Dika og sælger dem til Unionen, Marokko og andre tredjelande. Under krydstjekket uden kontrolbesøg med CITIC blev der konstateret en række fejl, som rejste alvorlig tvivl om pålideligheden af salgsoversigterne for hjemmemarkedet i Unionen. Disse fejl vedrørte hovedsagelig forskelle mellem de priser, der blev registreret i salgsoversigter, priserne på fakturaerne og de faktisk betalte beløb. |
| --- | --- |

(43)

Som anført i betragtning 34 gav to marokkanske eksporterende producenter, Dika og Hands, sig til kende i forbindelse med undersøgelsen og indsendte spørgeskemabesvarelser. Dika har en forretningsmæssigt forbundet virksomhed, CITIC, som er en kinesisk producent af aluminiumshjul. CITIC køber aluminiumshjul af Dika og sælger dem til Unionen, Marokko og andre tredjelande. Under krydstjekket uden kontrolbesøg med CITIC blev der konstateret en række fejl, som rejste alvorlig tvivl om pålideligheden af salgsoversigterne for hjemmemarkedet i Unionen. Disse fejl vedrørte hovedsagelig forskelle mellem de priser, der blev registreret i salgsoversigter, priserne på fakturaerne og de faktisk betalte beløb.

| (44) | Under kontrolbesøget hos Dika den 1. april 2022 fremlagde virksomheden, efter at krydstjekket uden kontrolbesøg med CITIC var blevet afsluttet, en revideret udgave af salgsoversigter, herunder en forklaring på de konstaterede uoverensstemmelser. På dette tidspunkt var der ingen mulighed for at kontrollere eller krydstjekke de reviderede salgsoversigter. Desuden viste en foreløbig kontrol af de nyligt indsendte data, at de revisioner, som virksomheden havde foretaget, ikke rettede alle de uoverensstemmelser, der blev nævnt under krydstjekket uden kontrolbesøg, mens det samlede antal revisioner var meget højere end forventet på grundlag af krydstjekket uden kontrolbesøg. Arten og antallet af fejl, hvoraf nogle fortsatte efter revisionen, var af et sådant omfang, at Kommissionen ikke kunne stole på, at salgsoversigterne var korrekte. Kommissionen var derfor ikke i stand til at kontrollere de nødvendige oplysninger med henblik på at fastsætte en dumpingmargen for virksomheden. |
| --- | --- |

(44)

Under kontrolbesøget hos Dika den 1. april 2022 fremlagde virksomheden, efter at krydstjekket uden kontrolbesøg med CITIC var blevet afsluttet, en revideret udgave af salgsoversigter, herunder en forklaring på de konstaterede uoverensstemmelser. På dette tidspunkt var der ingen mulighed for at kontrollere eller krydstjekke de reviderede salgsoversigter. Desuden viste en foreløbig kontrol af de nyligt indsendte data, at de revisioner, som virksomheden havde foretaget, ikke rettede alle de uoverensstemmelser, der blev nævnt under krydstjekket uden kontrolbesøg, mens det samlede antal revisioner var meget højere end forventet på grundlag af krydstjekket uden kontrolbesøg. Arten og antallet af fejl, hvoraf nogle fortsatte efter revisionen, var af et sådant omfang, at Kommissionen ikke kunne stole på, at salgsoversigterne var korrekte. Kommissionen var derfor ikke i stand til at kontrollere de nødvendige oplysninger med henblik på at fastsætte en dumpingmargen for virksomheden.

| (45) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 4, blev Dika og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed ved brev af 5. maj 2022 underrettet om grundene til, at Kommissionen havde til hensigt at se bort fra de afgivne oplysninger, og de fik lejlighed til at afgive yderligere forklaringer (»artikel 18-brevet«). |
| --- | --- |

(45)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 4, blev Dika og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed ved brev af 5. maj 2022 underrettet om grundene til, at Kommissionen havde til hensigt at se bort fra de afgivne oplysninger, og de fik lejlighed til at afgive yderligere forklaringer (»artikel 18-brevet«).

| (46) | Virksomheden besvarede Kommissionens brev den 12. maj 2022. I sit svar forklarede virksomheden, at den havde registreret sit salg i salgsoversigterne i overensstemmelse med sine regnskabsprincipper. Virksomheden fastholdt derfor i modsætning til udtalelser under krydstjekket uden kontrolbesøg og under kontrolbesøget, at de oprindelige salgsoversigter, hvis samlede værdi kunne afstemmes med virksomhedens SAP-regnskabssystem, var fuldstændige og nøjagtige, ikke indeholdt fejl og ikke krævede ændringer. De revisioner, som virksomheden havde foretaget efter krydstjekket uden kontrolbesøg, blev angiveligt kun fremsendt til Kommissionen for at vise CITIC's fulde samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Virksomheden anførte derfor, at Kommissionen burde anvende den oprindelige ikke-reviderede udgave af salgsoversigterne. Som et alternativ anførte virksomheden, at Kommissionen kunne anvende de reviderede salgsoversigter, som var vedlagt brevet, da manglerne angiveligt ikke var af en sådan art, at de kunne give anledning til unødige vanskeligheder med at nå frem til en rimelig nøjagtig konklusion. Disse salgsoversigter svarede til dem, der blev fremlagt under kontrolbesøget, hvortil der blev tilføjet tidligere manglende oplysninger, nogle fejl blev rettet, og der blev givet yderligere forklaringer. Der var dog stadig flere fejl, og for en række transaktioner blev det faktisk modtagne beløb stadig ikke oplyst, og Kommissionen var ikke i stand til at krydstjekke eller verificere de reviderede salgsoversigter, der blev indsendt sammen med virksomhedens svar på artikel 18-brevet. Virksomheden anførte også, at hvis Kommissionen insisterede på at anvende grundforordningens artikel 18, burde den anvende CITIC's regnskaber som delvise foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(46)

Virksomheden besvarede Kommissionens brev den 12. maj 2022. I sit svar forklarede virksomheden, at den havde registreret sit salg i salgsoversigterne i overensstemmelse med sine regnskabsprincipper. Virksomheden fastholdt derfor i modsætning til udtalelser under krydstjekket uden kontrolbesøg og under kontrolbesøget, at de oprindelige salgsoversigter, hvis samlede værdi kunne afstemmes med virksomhedens SAP-regnskabssystem, var fuldstændige og nøjagtige, ikke indeholdt fejl og ikke krævede ændringer. De revisioner, som virksomheden havde foretaget efter krydstjekket uden kontrolbesøg, blev angiveligt kun fremsendt til Kommissionen for at vise CITIC's fulde samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Virksomheden anførte derfor, at Kommissionen burde anvende den oprindelige ikke-reviderede udgave af salgsoversigterne. Som et alternativ anførte virksomheden, at Kommissionen kunne anvende de reviderede salgsoversigter, som var vedlagt brevet, da manglerne angiveligt ikke var af en sådan art, at de kunne give anledning til unødige vanskeligheder med at nå frem til en rimelig nøjagtig konklusion. Disse salgsoversigter svarede til dem, der blev fremlagt under kontrolbesøget, hvortil der blev tilføjet tidligere manglende oplysninger, nogle fejl blev rettet, og der blev givet yderligere forklaringer. Der var dog stadig flere fejl, og for en række transaktioner blev det faktisk modtagne beløb stadig ikke oplyst, og Kommissionen var ikke i stand til at krydstjekke eller verificere de reviderede salgsoversigter, der blev indsendt sammen med virksomhedens svar på artikel 18-brevet. Virksomheden anførte også, at hvis Kommissionen insisterede på at anvende grundforordningens artikel 18, burde den anvende CITIC's regnskaber som delvise foreliggende faktiske oplysninger.

| (47) | Kommissionen var uenig i de argumenter, som virksomheden fremførte i sit svar på artikel 18-brevet. Det fremgår klart af antidumpingspørgeskemaet for eksporterende producenter, at salgsoversigterne over de enkelte transaktioner skal fremlægges. I modellerne til tabellerne, der er vedlagt spørgeskemaet, anmodes der utvetydigt om de data, som de er registreret på fakturaen (fakturamængde, fakturaværdi, tilhørende kreditnotaer osv.). Virksomheden erkendte selv, at den ikke opstillede salgsoversigterne på fakturabasis. Den opstillede dem snarere på grundlag af sin egen regnskabspraksis. Desuden hævdede virksomheden, at eventuelle forskelle mellem fakturaværdien og den faktisk modtagne pris normalt registreres i salgsoversigterne enten som rabat, nedslag, kreditnota eller på anden måde. Det blev imidlertid konstateret, at disse forskelle ikke systematisk blev afspejlet i virksomhedens salgsoversigter. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen var uenig i de argumenter, som virksomheden fremførte i sit svar på artikel 18-brevet. Det fremgår klart af antidumpingspørgeskemaet for eksporterende producenter, at salgsoversigterne over de enkelte transaktioner skal fremlægges. I modellerne til tabellerne, der er vedlagt spørgeskemaet, anmodes der utvetydigt om de data, som de er registreret på fakturaen (fakturamængde, fakturaværdi, tilhørende kreditnotaer osv.). Virksomheden erkendte selv, at den ikke opstillede salgsoversigterne på fakturabasis. Den opstillede dem snarere på grundlag af sin egen regnskabspraksis. Desuden hævdede virksomheden, at eventuelle forskelle mellem fakturaværdien og den faktisk modtagne pris normalt registreres i salgsoversigterne enten som rabat, nedslag, kreditnota eller på anden måde. Det blev imidlertid konstateret, at disse forskelle ikke systematisk blev afspejlet i virksomhedens salgsoversigter.

| (48) | Som nævnt i betragtning 44 kunne de reviderede salgsoversigter ikke krydstjekkes eller verificeres i tide. Som forklaret til virksomheden i brevet forud for krydstjekket uden kontrolbesøg og i brevet forud for kontrolbesøget, der blev sendt den 11. marts 2022, og i overensstemmelse med meddelelsen om konsekvenserne af covid-19-udbruddet for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (10) var formålet med krydstjekket uden kontrolbesøg at opnå garantier med hensyn til de oplysninger, som virksomheden havde indsendt i sin besvarelse af spørgeskemaet. Der blev ikke opnået sådanne garantier med hensyn til salgsoversigterne under krydstjekket uden kontrolbesøg. Et yderligere krydstjek uden kontrolbesøg med CITIC, som virksomheden foreslog i sit svar på artikel 18-brevet, bør ikke anvendes som et middel til at afhjælpe den mangel på rettidighed eller de fejl, der blev konstateret under krydstjekket uden kontrolbesøg, som allerede fandt sted inden for de fastsatte frister. |
| --- | --- |

(48)

Som nævnt i betragtning 44 kunne de reviderede salgsoversigter ikke krydstjekkes eller verificeres i tide. Som forklaret til virksomheden i brevet forud for krydstjekket uden kontrolbesøg og i brevet forud for kontrolbesøget, der blev sendt den 11. marts 2022, og i overensstemmelse med meddelelsen om konsekvenserne af covid-19-udbruddet for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (10) var formålet med krydstjekket uden kontrolbesøg at opnå garantier med hensyn til de oplysninger, som virksomheden havde indsendt i sin besvarelse af spørgeskemaet. Der blev ikke opnået sådanne garantier med hensyn til salgsoversigterne under krydstjekket uden kontrolbesøg. Et yderligere krydstjek uden kontrolbesøg med CITIC, som virksomheden foreslog i sit svar på artikel 18-brevet, bør ikke anvendes som et middel til at afhjælpe den mangel på rettidighed eller de fejl, der blev konstateret under krydstjekket uden kontrolbesøg, som allerede fandt sted inden for de fastsatte frister.

10

| (49) | Nogle af de ændringer, der blev drøftet under krydstjekket uden kontrolbesøg, blev desuden ikke taget i betragtning i de reviderede tabeller. I sit svar på artikel 18-brevet havde virksomheden fremlagt en ny revideret salgsoversigt, hvor der blev foretaget yderligere ændringer, som heller ikke kunne krydstjekkes eller verificeres. Kommissionen fandt derfor, at virksomheden ikke fremlagde de ønskede oplysninger inden for de frister, der var fastsat i forbindelse med undersøgelsen. Det alternativ, som virksomheden foreslog, nemlig at anvende CITIC's regnskaber som delvise foreliggende faktiske oplysninger, kunne ikke accepteres. Anvendelsen af regnskaberne ville ikke give Kommissionen mulighed for at fastsætte en normal værdi og en eksportpris med den detaljeringsgrad og nøjagtighed, der kræves i grundforordningen, da regnskaberne ikke ville gøre det muligt at foretage en analyse på grundlag af varer eller transaktioner. |
| --- | --- |

(49)

Nogle af de ændringer, der blev drøftet under krydstjekket uden kontrolbesøg, blev desuden ikke taget i betragtning i de reviderede tabeller. I sit svar på artikel 18-brevet havde virksomheden fremlagt en ny revideret salgsoversigt, hvor der blev foretaget yderligere ændringer, som heller ikke kunne krydstjekkes eller verificeres. Kommissionen fandt derfor, at virksomheden ikke fremlagde de ønskede oplysninger inden for de frister, der var fastsat i forbindelse med undersøgelsen. Det alternativ, som virksomheden foreslog, nemlig at anvende CITIC's regnskaber som delvise foreliggende faktiske oplysninger, kunne ikke accepteres. Anvendelsen af regnskaberne ville ikke give Kommissionen mulighed for at fastsætte en normal værdi og en eksportpris med den detaljeringsgrad og nøjagtighed, der kræves i grundforordningen, da regnskaberne ikke ville gøre det muligt at foretage en analyse på grundlag af varer eller transaktioner.

| (50) | Da Dika og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed CITIC ikke fremlagde oplysninger, der ville have gjort det muligt for Kommissionen at nå frem til en rimeligt nøjagtig konklusion, og da der ikke blev fremlagt verificerbare oplysninger, som kunne have gjort det muligt at fastslå dette, besluttede Kommissionen at se bort fra de oplysninger, som virksomheden havde indsendt vedrørende salgsoversigterne på hjemmemarkedet og i Unionen. Da disse oplysninger er afgørende for fastsættelsen af en normal værdi og en eksportpris, var Kommissionen ikke i stand til at beregne en individuel dumpingmargen for virksomheden. |
| --- | --- |

(50)

Da Dika og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed CITIC ikke fremlagde oplysninger, der ville have gjort det muligt for Kommissionen at nå frem til en rimeligt nøjagtig konklusion, og da der ikke blev fremlagt verificerbare oplysninger, som kunne have gjort det muligt at fastslå dette, besluttede Kommissionen at se bort fra de oplysninger, som virksomheden havde indsendt vedrørende salgsoversigterne på hjemmemarkedet og i Unionen. Da disse oplysninger er afgørende for fastsættelsen af en normal værdi og en eksportpris, var Kommissionen ikke i stand til at beregne en individuel dumpingmargen for virksomheden.

| (51) | Kommissionen så derfor foreløbigt bort fra oplysningerne fra denne eksporterende producent og bekræftede anvendelsen af de foreliggende faktiske oplysninger vedrørende denne eksporterende producent på grundlag af grundforordningens artikel 18, stk. 1. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen så derfor foreløbigt bort fra oplysningerne fra denne eksporterende producent og bekræftede anvendelsen af de foreliggende faktiske oplysninger vedrørende denne eksporterende producent på grundlag af grundforordningens artikel 18, stk. 1.

3.1.2.   Normal værdi

Normal værdi

| (52) | På grund af anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, som beskrevet i afsnit 3.1.1, fandt nedenstående beskrivelse af dumpingmargenen kun anvendelse på den resterende marokkanske eksporterende producent, Hands. |
| --- | --- |

(52)

På grund af anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, som beskrevet i afsnit 3.1.1, fandt nedenstående beskrivelse af dumpingmargenen kun anvendelse på den resterende marokkanske eksporterende producent, Hands.

| (53) | I grundforordningens artikel 2, stk. 1, anføres det, at den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet. Kommissionen fastslog imidlertid, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke havde haft noget hjemmemarkedssalg. Det begrænsede salg af aluminiumshjul til kunder i Marokko i undersøgelsesperioden fandt sted til en bilfabrikant beliggende i en økonomisk toldfri zone (
  »zone d'accélération industrielle«
  , tidligere også kaldet
  »zone franche«
  eller
  »zone franche d'exportation«
  ), svarende til den økonomiske zone, hvor den samarbejdsvillige producent var beliggende. Denne bilfabrikant købte aluminiumshjul til brug ved samlingen af en bil. Derefter ville bilen og ikke aluminiumshjulet blive afsendt fra den toldfri zone med henblik på enten at blive solgt på hjemmemarkedet eller at blive eksporteret. Det endelige bestemmelsessted for bilen var dog højst sandsynligt ikke hjemmemarkedet. En undersøgelse i 2020 viste, at 90 % af alle biler, der fremstilles i Marokko, er bestemt til eksportmarkedet (11), hvilket også underbygges af oplysninger fra marokkanske bilfabrikanter (12). I henhold til lov nr. 19-94 om frihandelszoner skal virksomheder, der er beliggende i sådanne zoner, desuden opnå mindst 70 % af deres omsætning fra eksport (13). |
| --- | --- |

(53)

I grundforordningens artikel 2, stk. 1, anføres det, at den normale værdi fastsættes normalt på grundlag af de priser, der er betalt eller skal betales i normal handel af uafhængige kunder i eksportlandet. Kommissionen fastslog imidlertid, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke havde haft noget hjemmemarkedssalg. Det begrænsede salg af aluminiumshjul til kunder i Marokko i undersøgelsesperioden fandt sted til en bilfabrikant beliggende i en økonomisk toldfri zone (
  »zone d'accélération industrielle«
  , tidligere også kaldet
  »zone franche«
  eller
  »zone franche d'exportation«
  ), svarende til den økonomiske zone, hvor den samarbejdsvillige producent var beliggende. Denne bilfabrikant købte aluminiumshjul til brug ved samlingen af en bil. Derefter ville bilen og ikke aluminiumshjulet blive afsendt fra den toldfri zone med henblik på enten at blive solgt på hjemmemarkedet eller at blive eksporteret. Det endelige bestemmelsessted for bilen var dog højst sandsynligt ikke hjemmemarkedet. En undersøgelse i 2020 viste, at 90 % af alle biler, der fremstilles i Marokko, er bestemt til eksportmarkedet (11), hvilket også underbygges af oplysninger fra marokkanske bilfabrikanter (12). I henhold til lov nr. 19-94 om frihandelszoner skal virksomheder, der er beliggende i sådanne zoner, desuden opnå mindst 70 % af deres omsætning fra eksport (13).

»zone d'accélération industrielle«

»zone franche«

»zone franche d'exportation«

11

12

13

| (54) | Som forklaret ovenfor bestod den samarbejdsvillige eksporterende producents salg af aluminiumshjul til denne kunde i Marokko i salg fra en økonomisk zone til en anden. Virksomheder, der er beliggende i sådanne økonomiske zoner i Marokko, er fritaget for de toldlove og -forskrifter, der normalt gælder på Marokkos område, og varer, der indføres i den økonomiske zone, betragtes som eksport (14). Da aluminiumshjulene blev fremstillet i en økonomisk zone og efterfølgende solgt og transporteret til en anden økonomisk zone, kom de aldrig ind på Marokkos toldområde og kunne derfor ikke betragtes som et salg på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(54)

Som forklaret ovenfor bestod den samarbejdsvillige eksporterende producents salg af aluminiumshjul til denne kunde i Marokko i salg fra en økonomisk zone til en anden. Virksomheder, der er beliggende i sådanne økonomiske zoner i Marokko, er fritaget for de toldlove og -forskrifter, der normalt gælder på Marokkos område, og varer, der indføres i den økonomiske zone, betragtes som eksport (14). Da aluminiumshjulene blev fremstillet i en økonomisk zone og efterfølgende solgt og transporteret til en anden økonomisk zone, kom de aldrig ind på Marokkos toldområde og kunne derfor ikke betragtes som et salg på hjemmemarkedet.

14

| (55) | Selv hvis salget til den økonomiske toldfrie zone i Marokko blev betragtet som hjemmemarkedssalg, var det under alle omstændigheder ikke repræsentativt og foregik ikke i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1. |
| --- | --- |

(55)

Selv hvis salget til den økonomiske toldfrie zone i Marokko blev betragtet som hjemmemarkedssalg, var det under alle omstændigheder ikke repræsentativt og foregik ikke i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.

| (56) | I den forbindelse undersøgte Kommissionen først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. På dette grundlag var den samarbejdsvillige eksporterende producents salg i Marokko ikke repræsentativt. |
| --- | --- |

(56)

I den forbindelse undersøgte Kommissionen først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. På dette grundlag var den samarbejdsvillige eksporterende producents salg i Marokko ikke repræsentativt.

| (57) | Kommissionen fastsatte dernæst andelen af rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske hjemmemarkedssalg skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at intet af hjemmemarkedssalget var rentabelt og dermed ikke var foregået i normal handel. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen fastsatte dernæst andelen af rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske hjemmemarkedssalg skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at intet af hjemmemarkedssalget var rentabelt og dermed ikke var foregået i normal handel.

| (58) | Da der ikke var noget salg på hjemmemarkedet af samme vare, beregnede Kommissionen derfor den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. |
| --- | --- |

(58)

Da der ikke var noget salg på hjemmemarkedet af samme vare, beregnede Kommissionen derfor den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

| (59) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, skal den normale værdi af samme vare, når der ikke foregår salg på hjemmemarkedet i normal handel, beregnes på grundlag af produktionsomkostningerne i oprindelseslandet plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjeneste. I grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastslås det tydeligt, at fortjenesten »fastsættes på grundlag af de faktiske omkostninger, der påløber i forbindelse med den af undersøgelsen omfattede eksportørs eller producents produktion og salg i normal handel af samme vare«. Da der imidlertid ikke er noget salg af samme vare i normal handel for så vidt angår Hands, som forklaret ovenfor, indeholder grundforordningens artikel 2, stk. 6, tre alternative metoder:






  a) | det vejede gennemsnit af de faktiske beløb, der er fastsat for andre eksportører eller producenter, som er omfattet af undersøgelsen, for så vidt angår produktion og salg af samme vare på oprindelseslandets hjemmemarked |
| --- | --- | --- |

(59)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, skal den normale værdi af samme vare, når der ikke foregår salg på hjemmemarkedet i normal handel, beregnes på grundlag af produktionsomkostningerne i oprindelseslandet plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjeneste. I grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastslås det tydeligt, at fortjenesten »fastsættes på grundlag af de faktiske omkostninger, der påløber i forbindelse med den af undersøgelsen omfattede eksportørs eller producents produktion og salg i normal handel af samme vare«. Da der imidlertid ikke er noget salg af samme vare i normal handel for så vidt angår Hands, som forklaret ovenfor, indeholder grundforordningens artikel 2, stk. 6, tre alternative metoder:

a)

det vejede gennemsnit af de faktiske beløb, der er fastsat for andre eksportører eller producenter, som er omfattet af undersøgelsen, for så vidt angår produktion og salg af samme vare på oprindelseslandets hjemmemarked

| b) | de faktiske beløb, som påløber hos den pågældende eksportør eller producent på oprindelseslandets hjemmemarked i forbindelse med produktion og salg i normal handel af varer inden for samme generelle kategori |
| --- | --- |

b)

de faktiske beløb, som påløber hos den pågældende eksportør eller producent på oprindelseslandets hjemmemarked i forbindelse med produktion og salg i normal handel af varer inden for samme generelle kategori

| c) | enhver anden rimelig metode under forudsætning af, at det derved fastsatte beløb til dækning af fortjeneste ikke overstiger den fortjeneste, som andre eksportører eller producenter normalt opnår ved salg af varer inden for samme generelle kategori på oprindelseslandets hjemmemarked. |
| --- | --- |

c)

enhver anden rimelig metode under forudsætning af, at det derved fastsatte beløb til dækning af fortjeneste ikke overstiger den fortjeneste, som andre eksportører eller producenter normalt opnår ved salg af varer inden for samme generelle kategori på oprindelseslandets hjemmemarked.

| (60) | Med hensyn til artikel 2, stk. 6, litra a), var der kun én anden eksporterende producent af aluminiumshjul i Marokko, nemlig Dika. Dika solgte også hele sin produktion af aluminiumshjul i Marokko til bilfabrikanter i økonomiske zoner. Som forklaret i betragtning 53 og 54 blev dette salg ikke betragtet som hjemmemarkedssalg. Desuden skal det i artikel 2, stk. 6, litra a), omhandlede gennemsnit være et vejet gennemsnit for mindst to eksporterende producenter (15). Dikas oplysninger kunne derfor ikke anvendes, selv hvis deres salg blev anset for at være pålideligt. Artikel 2, stk. 6, litra a), kunne derfor ikke finde anvendelse. |
| --- | --- |

(60)

Med hensyn til artikel 2, stk. 6, litra a), var der kun én anden eksporterende producent af aluminiumshjul i Marokko, nemlig Dika. Dika solgte også hele sin produktion af aluminiumshjul i Marokko til bilfabrikanter i økonomiske zoner. Som forklaret i betragtning 53 og 54 blev dette salg ikke betragtet som hjemmemarkedssalg. Desuden skal det i artikel 2, stk. 6, litra a), omhandlede gennemsnit være et vejet gennemsnit for mindst to eksporterende producenter (15). Dikas oplysninger kunne derfor ikke anvendes, selv hvis deres salg blev anset for at være pålideligt. Artikel 2, stk. 6, litra a), kunne derfor ikke finde anvendelse.

15

| (61) | Artikel 2, stk. 6, litra b), forudsætter, at den pågældende eksportør eller producent har produktion og salg i normal handel af varer inden for samme generelle kategori på hjemmemarkedet. Hands fremstillede imidlertid kun aluminiumshjul, og intet af virksomhedens salg fandt sted i normal handel. Artikel 2, stk. 6, litra b), kunne derfor heller ikke finde anvendelse. |
| --- | --- |

(61)

Artikel 2, stk. 6, litra b), forudsætter, at den pågældende eksportør eller producent har produktion og salg i normal handel af varer inden for samme generelle kategori på hjemmemarkedet. Hands fremstillede imidlertid kun aluminiumshjul, og intet af virksomhedens salg fandt sted i normal handel. Artikel 2, stk. 6, litra b), kunne derfor heller ikke finde anvendelse.

| (62) | I artikel 2, stk. 6, litra c), henvises der til »enhver anden rimelig metode« til fastsættelse af SA&G-omkostninger og fortjeneste. Da der ikke fandtes andre producenter af aluminiumshjul i Marokko, fandt Kommissionen det rimeligt at anvende SA&G-omkostninger og fortjeneste for producenter af aluminiumshjul i Brasilien. Brasilien blev foreslået som et egnet repræsentativt land i den anmodning om en fornyet undersøgelse, der lå til grund for den igangværende udløbsundersøgelse vedrørende aluminiumshjul fra Kina (16). De vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger var på 11,49 %, og den vejede gennemsnitlige fortjeneste var på 4,89 %. |
| --- | --- |

(62)

I artikel 2, stk. 6, litra c), henvises der til »enhver anden rimelig metode« til fastsættelse af SA&G-omkostninger og fortjeneste. Da der ikke fandtes andre producenter af aluminiumshjul i Marokko, fandt Kommissionen det rimeligt at anvende SA&G-omkostninger og fortjeneste for producenter af aluminiumshjul i Brasilien. Brasilien blev foreslået som et egnet repræsentativt land i den anmodning om en fornyet undersøgelse, der lå til grund for den igangværende udløbsundersøgelse vedrørende aluminiumshjul fra Kina (16). De vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger var på 11,49 %, og den vejede gennemsnitlige fortjeneste var på 4,89 %.

16

| (63) | Artikel 2, stk. 6, litra c), indeholder også en forpligtelse til at anvende et loft over den fortjeneste, der anvendes efter denne metode, til at sikre, at den anvendte fortjeneste ikke overstiger den fortjeneste, som andre eksportører eller producenter normalt opnår ved salg af varer inden for samme generelle kategori på oprindelseslandets hjemmemarked. Der var ingen andre marokkanske producenter af aluminiumshjul end Dika og Hands, hvis fortjeneste ikke kunne anvendes, da de ikke havde noget salg på det marokkanske hjemmemarked. Desuden rådede Kommissionen ikke over oplysninger vedrørende den fortjeneste, som eventuelle producenter eller eksportører af bildele af aluminium eller andre aluminiumsprodukter til bilindustrien opnåede i Marokko. |
| --- | --- |

(63)

Artikel 2, stk. 6, litra c), indeholder også en forpligtelse til at anvende et loft over den fortjeneste, der anvendes efter denne metode, til at sikre, at den anvendte fortjeneste ikke overstiger den fortjeneste, som andre eksportører eller producenter normalt opnår ved salg af varer inden for samme generelle kategori på oprindelseslandets hjemmemarked. Der var ingen andre marokkanske producenter af aluminiumshjul end Dika og Hands, hvis fortjeneste ikke kunne anvendes, da de ikke havde noget salg på det marokkanske hjemmemarked. Desuden rådede Kommissionen ikke over oplysninger vedrørende den fortjeneste, som eventuelle producenter eller eksportører af bildele af aluminium eller andre aluminiumsprodukter til bilindustrien opnåede i Marokko.

| (64) | Kommissionen anså aluminiumshjul for at være i samme generelle kategori som andre aluminiumsprodukter som f.eks. ekstruderet aluminium eller aluminiumsprofiler. Det samme vigtigste råmateriale (aluminium) anvendes til disse produkter, og tegner sig for størstedelen af produktionsomkostningerne ved sådanne varer. Hertil kommer, at de forskellige produktionsprocesser indebærer smeltning eller opvarmning af aluminium, så det kan formes i den ønskede form. Den vejede gennemsnitlige fortjeneste for de syv marokkanske producenter af sådanne aluminiumsprodukter, for hvilke der forelå finansielle data for 2020, var på 4,16 %. Denne procentdel blev anvendt som loft for fortjenesten hos de brasilianske producenter af aluminiumshjul. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen anså aluminiumshjul for at være i samme generelle kategori som andre aluminiumsprodukter som f.eks. ekstruderet aluminium eller aluminiumsprofiler. Det samme vigtigste råmateriale (aluminium) anvendes til disse produkter, og tegner sig for størstedelen af produktionsomkostningerne ved sådanne varer. Hertil kommer, at de forskellige produktionsprocesser indebærer smeltning eller opvarmning af aluminium, så det kan formes i den ønskede form. Den vejede gennemsnitlige fortjeneste for de syv marokkanske producenter af sådanne aluminiumsprodukter, for hvilke der forelå finansielle data for 2020, var på 4,16 %. Denne procentdel blev anvendt som loft for fortjenesten hos de brasilianske producenter af aluminiumshjul.

| (65) | Den normale værdi blev derefter beregnet ved at lægge de brasilianske SA&G-omkostninger og fortjeneste, der er nævnt i betragtning 62, til Hands' produktionsomkostninger, dog med et loft på 4,16 %. |
| --- | --- |

(65)

Den normale værdi blev derefter beregnet ved at lægge de brasilianske SA&G-omkostninger og fortjeneste, der er nævnt i betragtning 62, til Hands' produktionsomkostninger, dog med et loft på 4,16 %.

3.1.3.   Eksportpris

Eksportpris

| (66) | Den samarbejdsvillige stikprøveudtagne eksporterende producent eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importør. |
| --- | --- |

(66)

Den samarbejdsvillige stikprøveudtagne eksporterende producent eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importør.

| (67) | For salg af den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen var eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen. |
| --- | --- |

(67)

For salg af den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen var eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen.

| (68) | Ved salg eksporteret til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbunden virksomhed, der fungerede som importør, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger samt fortjeneste. Fortjenesten blev baseret på den fortjeneste, der normalt blev opnået af ikke forretningsmæssigt forbundne importører, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev anset for pålidelig på grund af forholdet mellem den samarbejdsvillige eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør. Da ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede med Kommissionen i forbindelse med denne undersøgelse, anvendte Kommissionen den fortjeneste, der blev fastsat i den seneste udløbsundersøgelse vedrørende aluminiumshjul fra Kina (17). |
| --- | --- |

(68)

Ved salg eksporteret til Unionen gennem en forretningsmæssigt forbunden virksomhed, der fungerede som importør, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger samt fortjeneste. Fortjenesten blev baseret på den fortjeneste, der normalt blev opnået af ikke forretningsmæssigt forbundne importører, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev anset for pålidelig på grund af forholdet mellem den samarbejdsvillige eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør. Da ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede med Kommissionen i forbindelse med denne undersøgelse, anvendte Kommissionen den fortjeneste, der blev fastsat i den seneste udløbsundersøgelse vedrørende aluminiumshjul fra Kina (17).

17

3.1.4.   Sammenligning

Sammenligning

| (69) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen for den samarbejdsvillige eksporterende producent ab fabrik. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen for den samarbejdsvillige eksporterende producent ab fabrik.

| (70) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og andre justeringer. |
| --- | --- |

(70)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og andre justeringer.

3.1.5.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (71) | For den samarbejdsvillige eksporterende producent sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(71)

For den samarbejdsvillige eksporterende producent sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (72) | For alle andre eksporterende producenter i Marokko beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik herpå fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejdsvilje. Graden af samarbejdsvilje er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som en andel af den samlede import fra det pågældende land til Unionen i undersøgelsesperioden, som blev fastsat på grundlag af Eurostat. |
| --- | --- |

(72)

For alle andre eksporterende producenter i Marokko beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik herpå fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejdsvilje. Graden af samarbejdsvilje er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som en andel af den samlede import fra det pågældende land til Unionen i undersøgelsesperioden, som blev fastsat på grundlag af Eurostat.

| (73) | Som forklaret i afsnit 3.1.1 fandtes der kun en samarbejdsvillig marokkansk eksporterende producent. Da denne virksomheds eksport af aluminiumshjul udgjorde mindre end 50 % af den samlede EU-import af aluminiumshjul i undersøgelsesperioden, blev samarbejdsniveauet i dette tilfælde anset for at være lavt. På dette grundlag besluttede Kommissionen, at det var hensigtsmæssigt at fastsætte restdumpingmargenen på samme niveau som den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder af den samarbejdsvillige eksporterende producent. Eksportsalget af disse varetyper udgjorde ca. 50 % af den samarbejdsvillige eksporterende producents samlede eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(73)

Som forklaret i afsnit 3.1.1 fandtes der kun en samarbejdsvillig marokkansk eksporterende producent. Da denne virksomheds eksport af aluminiumshjul udgjorde mindre end 50 % af den samlede EU-import af aluminiumshjul i undersøgelsesperioden, blev samarbejdsniveauet i dette tilfælde anset for at være lavt. På dette grundlag besluttede Kommissionen, at det var hensigtsmæssigt at fastsætte restdumpingmargenen på samme niveau som den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder af den samarbejdsvillige eksporterende producent. Eksportsalget af disse varetyper udgjorde ca. 50 % af den samarbejdsvillige eksporterende producents samlede eksport til Unionen.

| (74) | De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:






  Virksomhed | Midlertidig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| HANDS 8 S.A. | 8,0  % |
| Alle andre virksomheder | 16,5  % |

(74)

De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

Virksomhed

Midlertidig dumpingmargen

HANDS 8 S.A.

8,0  %

Alle andre virksomheder

16,5  %

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktion

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktion

| (75) | Den samme vare blev fremstillet af ca. 30 EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(75)

Den samme vare blev fremstillet af ca. 30 EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (76) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 64,3 mio. stk. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, som f.eks. klagerens besvarelse af det makroøkonomiske spørgeskema, Som anført i betragtning 30 tegnede de stikprøveudtagne EU-producenter sig for næsten 20 % af de kendte EU-producenters samlede produktionsmængde af samme vare. |
| --- | --- |

(76)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 64,3 mio. stk. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, som f.eks. klagerens besvarelse af det makroøkonomiske spørgeskema, Som anført i betragtning 30 tegnede de stikprøveudtagne EU-producenter sig for næsten 20 % af de kendte EU-producenters samlede produktionsmængde af samme vare.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (77) | EU-forbruget udviklede sig således:

  Tabel 1


  EU-forbruget (stk.) | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet forbrug (i 000 stk.) | 77 873 | 73 797 | 59 530 | 64 311 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 95 | 76 | 83 |
| Kilde: Eurostats Comext-database, EUWA og de efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(77)

EU-forbruget udviklede sig således:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbruget (stk.)

EU-forbruget (stk.)

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Samlet forbrug (i 000 stk.)

77 873

73 797

59 530

64 311

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

95

95

76

76

83

83

Kilde: Eurostats Comext-database, EUWA og de efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (78) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede salg i Unionen, plus import fra tredjelande til Unionen. Oplysningerne om EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stammede fra klagen og blev justeret på grundlag af oplysninger i svarene fra de stikprøveudtagne EU-producenter for undersøgelsesperioden. Med hensyn til importen baserede Kommissionen sig på Eurostats Comext-database. Da Eurostats Comext-database imidlertid kun angiver vægten af importen og ikke antallet af importerede aluminiumshjul, var det nødvendigt at omregne vægten til stk. I klagen anvendte klageren det omregningsforhold, der blev anvendt i den seneste undersøgelse vedrørende den samme vare (18) (dvs. 10,9 kg pr. stk.). Gyldigheden af dette omregningsforhold blev kontrolleret på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra de marokkanske producenter og de stikprøveudtagne EU-producenter. Undersøgelsen viste, at den vejede gennemsnitsvægt pr. stk., der i øjeblikket finder anvendelse, er 11,3 kg pr. stk., da markedstendensen går i retning af en større hjuldiameter, hvilket resulterer i en stigning i vægten pr. hjul. Dette omregningsforhold blev derfor anvendt ved fastsættelsen af EU-forbruget pr. stk. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede salg i Unionen, plus import fra tredjelande til Unionen. Oplysningerne om EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stammede fra klagen og blev justeret på grundlag af oplysninger i svarene fra de stikprøveudtagne EU-producenter for undersøgelsesperioden. Med hensyn til importen baserede Kommissionen sig på Eurostats Comext-database. Da Eurostats Comext-database imidlertid kun angiver vægten af importen og ikke antallet af importerede aluminiumshjul, var det nødvendigt at omregne vægten til stk. I klagen anvendte klageren det omregningsforhold, der blev anvendt i den seneste undersøgelse vedrørende den samme vare (18) (dvs. 10,9 kg pr. stk.). Gyldigheden af dette omregningsforhold blev kontrolleret på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra de marokkanske producenter og de stikprøveudtagne EU-producenter. Undersøgelsen viste, at den vejede gennemsnitsvægt pr. stk., der i øjeblikket finder anvendelse, er 11,3 kg pr. stk., da markedstendensen går i retning af en større hjuldiameter, hvilket resulterer i en stigning i vægten pr. hjul. Dette omregningsforhold blev derfor anvendt ved fastsættelsen af EU-forbruget pr. stk.

18

| (79) | Som nævnt i betragtning 16 er EU-markedet ujævnt fordelt mellem to distributionskanaler, nemlig OEM og AM. Størstedelen af salget vedrører OEM-kanalen med en markedsandel på 90 %. Med ca. 10 % af salget har AM-kanalen således en begrænset indvirkning på den samlede vurdering af EU-markedet. Virkningen er yderligere begrænset, fordi de marokkanske producenter udelukkende solgte gennem OEM-kanalen, hvilket også var tilfældet for de tre stikprøveudtagne EU-producenter. Sidstnævnte solgte næsten udelukkende gennem OEM-kanalen (ca. 99,6 % af deres salg). Som følge heraf havde dette ingen indvirkning på analysen af prissammenligningen i den foreliggende sag, som foretages på mikroøkonomisk niveau på grundlag af data fra de eksporterende producenter og de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen besluttede derfor foreløbigt ikke at opdele forbruget mellem de to salgskanaler i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(79)

Som nævnt i betragtning 16 er EU-markedet ujævnt fordelt mellem to distributionskanaler, nemlig OEM og AM. Størstedelen af salget vedrører OEM-kanalen med en markedsandel på 90 %. Med ca. 10 % af salget har AM-kanalen således en begrænset indvirkning på den samlede vurdering af EU-markedet. Virkningen er yderligere begrænset, fordi de marokkanske producenter udelukkende solgte gennem OEM-kanalen, hvilket også var tilfældet for de tre stikprøveudtagne EU-producenter. Sidstnævnte solgte næsten udelukkende gennem OEM-kanalen (ca. 99,6 % af deres salg). Som følge heraf havde dette ingen indvirkning på analysen af prissammenligningen i den foreliggende sag, som foretages på mikroøkonomisk niveau på grundlag af data fra de eksporterende producenter og de stikprøveudtagne EU-producenter. Kommissionen besluttede derfor foreløbigt ikke at opdele forbruget mellem de to salgskanaler i forbindelse med denne undersøgelse.

| (80) | EU-forbruget faldt med 5 % mellem 2018 og 2019 og med 19 % mellem 2019 og 2020. I 2020 faldt bilindustriens produktion med ca. 4,2 mio. køretøjer som følge af covid-19-pandemien, hvilket dermed havde en direkte indvirkning på leverandører i forudgående produktionsled, da salget af aluminiumshjul faldt med 14 mio. i 2020 sammenlignet med 2019. Faldet i produktionen var særlig markant i 2. kvartal af 2020, men markedet steg igen i de følgende måneder. Markedet så en stigning på 5 mio. hjul: fra 59 mio. i 2020 til 64 mio. i undersøgelsesperioden. Forbruget nåede imidlertid ikke op på 2019-niveauet på grund af mangel på halvledere, der anvendes af bilfabrikanter. |
| --- | --- |

(80)

EU-forbruget faldt med 5 % mellem 2018 og 2019 og med 19 % mellem 2019 og 2020. I 2020 faldt bilindustriens produktion med ca. 4,2 mio. køretøjer som følge af covid-19-pandemien, hvilket dermed havde en direkte indvirkning på leverandører i forudgående produktionsled, da salget af aluminiumshjul faldt med 14 mio. i 2020 sammenlignet med 2019. Faldet i produktionen var særlig markant i 2. kvartal af 2020, men markedet steg igen i de følgende måneder. Markedet så en stigning på 5 mio. hjul: fra 59 mio. i 2020 til 64 mio. i undersøgelsesperioden. Forbruget nåede imidlertid ikke op på 2019-niveauet på grund af mangel på halvledere, der anvendes af bilfabrikanter.

4.3.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

| (81) | Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostats Comext-database. Markedsandelen for importen blev fastsat ud fra importens andel af det samlede EU-forbrug. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostats Comext-database. Markedsandelen for importen blev fastsat ud fra importens andel af det samlede EU-forbrug.

| (82) | Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

  Tabel 2


  Importmængde (stk.) og markedsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra Marokko (i 000 stk.) | 0 | 15,7 | 1 038 | 2 516 |
| Indeks (2019 = 100) | — | 100 | 6 611 | 16 025 |
| Markedsandel (%) | — | 0,0 | 1,7 | 3,9 |
| Indeks (2019 = 100) | —- | 100 | 8 196 | 18 389 |
| Kilde:Eurostats Comext-database. |

(82)

Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde (stk.) og markedsandel

Importmængde (stk.) og markedsandel

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Importmængde fra Marokko (i 000 stk.)

0

15,7

1 038

2 516

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

—

100

100

6 611

6 611

16 025

16 025

Markedsandel (%)

—

0,0

1,7

3,9

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

—-

—

100

100

8 196

8 196

18 389

18 389

Kilde:Eurostats Comext-database.

Kilde:

| (83) | Mens Marokko i 2019 eksporterede nogle få tusind aluminiumshjul, steg eksporten i 2020 og undersøgelsesperioden fra 1 mio. til 2,5 mio. hjul. I forordningen om registrering blev det påpeget, at væksten i månederne efter udløbet af undersøgelsesperioden var uændret i forhold til undersøgelsesperioden. Som nævnt i betragtning 79 vedrørte dette salg udelukkende OEM-salgskanalen. |
| --- | --- |

(83)

Mens Marokko i 2019 eksporterede nogle få tusind aluminiumshjul, steg eksporten i 2020 og undersøgelsesperioden fra 1 mio. til 2,5 mio. hjul. I forordningen om registrering blev det påpeget, at væksten i månederne efter udløbet af undersøgelsesperioden var uændret i forhold til undersøgelsesperioden. Som nævnt i betragtning 79 vedrørte dette salg udelukkende OEM-salgskanalen.

4.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land: prisunderbud og pristryk

Priser på importen fra det pågældende land: prisunderbud og pristryk

| (84) | Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra Eurostats Comext-database. Prisunderbuddet i forbindelse med importen blev fastlagt på grundlag af data fra de samarbejdsvillige eksportende producenter og de samarbejdsvillige EU-producenter. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af data fra Eurostats Comext-database. Prisunderbuddet i forbindelse med importen blev fastlagt på grundlag af data fra de samarbejdsvillige eksportende producenter og de samarbejdsvillige EU-producenter.

| (85) | De vejede gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

  Tabel 3


  Gennemsnitlig importpris fra Marokko | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (EUR/stk.) | — | 39,2 | 42,6 | 44,7 |
| Indeks (2019 = 100) | — | 100 | 109 | 114 |
| Kilde:Eurostats Comext-database. |

(85)

De vejede gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

Gennemsnitlig importpris fra Marokko

Gennemsnitlig importpris fra Marokko

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

(EUR/stk.)

—

39,2

42,6

44,7

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

—

100

100

109

109

114

114

Kilde:Eurostats Comext-database.

Kilde:

| (86) | Den gennemsnitlige importpris fra Marokko steg med ca. 2 EUR pr. stk. mellem 2020 og undersøgelsesperioden. En del af salgsprisen indekseres imidlertid efter aluminiumsprisen på London Metal Exchange (»LME«), som steg betydeligt, nemlig med ca. 25 %, i denne periode. |
| --- | --- |

(86)

Den gennemsnitlige importpris fra Marokko steg med ca. 2 EUR pr. stk. mellem 2020 og undersøgelsesperioden. En del af salgsprisen indekseres imidlertid efter aluminiumsprisen på London Metal Exchange (»LME«), som steg betydeligt, nemlig med ca. 25 %, i denne periode.

| (87) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne: |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

| (88) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og |
| --- | --- |

(88)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og

| (89) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype udelukkende for importen fra Hands ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), med passende justeringer for told og omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

(89)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype udelukkende for importen fra Hands ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), med passende justeringer for told og omkostninger efter importen.

| (90) | Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt — og fratrukket rabatter og nedslag. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af de stikprøveudtagne EU-producenters teoretiske omsætning i undersøgelsesperioden. Den viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 26,9 % for importen på EU-markedet. |
| --- | --- |

(90)

Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled — med passende justeringer, hvor det var nødvendigt — og fratrukket rabatter og nedslag. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af de stikprøveudtagne EU-producenters teoretiske omsætning i undersøgelsesperioden. Den viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 26,9 % for importen på EU-markedet.

| (91) | Desuden fastslog Kommissionen, at der var tale om pristryk. Som det fremgår af tabel 7, svarede EU-erhvervsgrenens salgspriser faktisk til omkostningerne i 2020 og lå under produktionsomkostningerne i undersøgelsesperioden. Der er tale om år med en betydelig indtrængning af dumpingimport, og hvor EU-erhvervsgrenen mistede markedsandele. De lave importpriser på dumpingimporten forhindrede således EU-erhvervsgrenen i at øge sine salgspriser, hvilket førte til tab i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(91)

Desuden fastslog Kommissionen, at der var tale om pristryk. Som det fremgår af tabel 7, svarede EU-erhvervsgrenens salgspriser faktisk til omkostningerne i 2020 og lå under produktionsomkostningerne i undersøgelsesperioden. Der er tale om år med en betydelig indtrængning af dumpingimport, og hvor EU-erhvervsgrenen mistede markedsandele. De lave importpriser på dumpingimporten forhindrede således EU-erhvervsgrenen i at øge sine salgspriser, hvilket førte til tab i undersøgelsesperioden.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (92) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(92)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (93) | Der blev anvendt stikprøveudtagning med henblik på at konstatere, hvilken skade der eventuelt var blevet forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 30. |
| --- | --- |

(93)

Der blev anvendt stikprøveudtagning med henblik på at konstatere, hvilken skade der eventuelt var blevet forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 30.

| (94) | I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i besvarelsen af det makroøkonomiske spørgeskema. Disse oplysninger vedrørte samtlige EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Oplysningerne vedrørte de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(94)

I forbindelse med konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i besvarelsen af det makroøkonomiske spørgeskema. Disse oplysninger vedrørte samtlige EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Oplysningerne vedrørte de stikprøveudtagne EU-producenter. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (95) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(95)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (96) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige priser pr. stk., omkostninger pr. stk., arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(96)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige priser pr. stk., omkostninger pr. stk., arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (97) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 4


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde (i 000 stk.) | 59 182 | 57 097 | 44 718 | 48 752 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 96 | 76 | 82 |
| Produktionskapacitet (i 000 stk.) | 62 614 | 62 475 | 61 619 | 61 294 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 95 | 91 | 73 | 80 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 97 | 77 | 84 |
| Kilde:EWTA og de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(97)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Produktionsmængde (i 000 stk.)

59 182

57 097

44 718

48 752

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

96

96

76

76

82

82

Produktionskapacitet (i 000 stk.)

62 614

62 475

61 619

61 294

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

98

98

Kapacitetsudnyttelse (%)

95

91

73

80

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

97

97

77

77

84

84

Kilde:EWTA og de stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (98) | Samlet set faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 18 % i løbet af den betragtede periode. Den faldt en smule med 4 % mellem 2018 og 2019. Med covid-19-pandemien faldt produktionen med 12,3 mio. stk. i 2020 og steg i undersøgelsesperioden med 4 mio. stk. |
| --- | --- |

(98)

Samlet set faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 18 % i løbet af den betragtede periode. Den faldt en smule med 4 % mellem 2018 og 2019. Med covid-19-pandemien faldt produktionen med 12,3 mio. stk. i 2020 og steg i undersøgelsesperioden med 4 mio. stk.

| (99) | Mens EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 2 %, fulgte kapacitetsudnyttelsen samme negative tendens som produktionen og faldt med 15 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(99)

Mens EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 2 %, fulgte kapacitetsudnyttelsen samme negative tendens som produktionen og faldt med 15 % i den betragtede periode.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (100) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 5


  Salgsmængde og markedsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (i 000 stk.) | 57 501 | 55 502 | 43 110 | 45 391 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 97 | 75 | 79 |
| Markedsandel (%) | 73,8 | 75,2 | 72,4 | 70,6 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Kilde: EWTA og de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(100)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 5

Tabel 5

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Salgsmængde på EU-markedet (i 000 stk.)

57 501

55 502

43 110

45 391

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

97

97

75

75

79

79

Markedsandel (%)

73,8

75,2

72,4

70,6

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

102

102

98

98

96

96

Kilde: EWTA og de stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (101) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 21 % i løbet af den betragtede periode. Den faldt med 3 % mellem 2018 og 2019 og faldt derefter med 12 mio. stk. i 2020. I undersøgelsesperioden steg salget med 2,2 mio. stk. |
| --- | --- |

(101)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 21 % i løbet af den betragtede periode. Den faldt med 3 % mellem 2018 og 2019 og faldt derefter med 12 mio. stk. i 2020. I undersøgelsesperioden steg salget med 2,2 mio. stk.

| (102) | EU-erhvervsgrenens markedsandel steg en smule mellem 2018 og 2019 og faldt i 2020 og yderligere i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(102)

EU-erhvervsgrenens markedsandel steg en smule mellem 2018 og 2019 og faldt i 2020 og yderligere i undersøgelsesperioden.

4.4.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

| (103) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Beskæftigelse og produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 17 816 | 17 866 | 16 963 | 16 790 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Produktivitet (stk./ansat) | 3 322 | 3 196 | 2 636 | 2 904 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 96 | 79 | 87 |
| Kilde: EUWA og de stikprøveudtagne EU-producenter. |

(103)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Antal ansatte

17 816

17 866

16 963

16 790

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

95

95

94

94

Produktivitet (stk./ansat)

3 322

3 196

2 636

2 904

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

96

96

79

79

87

87

Kilde: EUWA og de stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (104) | Mens antallet af ansatte faldt med 6 % i den betragtede periode, faldt produktiviteten med 13 %. Faldet i produktiviteten skyldes hovedsagelig faldet i produktionsmængden i den betragtede periode. En faldende produktivitet peger i retning af øgede arbejdskraftomkostninger pr. produceret aluminiumshjul. |
| --- | --- |

(104)

Mens antallet af ansatte faldt med 6 % i den betragtede periode, faldt produktiviteten med 13 %. Faldet i produktiviteten skyldes hovedsagelig faldet i produktionsmængden i den betragtede periode. En faldende produktivitet peger i retning af øgede arbejdskraftomkostninger pr. produceret aluminiumshjul.

4.4.2.4.   Vækst

| (105) | Som forklaret i afsnit 4.4.2.1-4.4.2.3 faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde og kapacitetsudnyttelse med hhv. 18 % og 16 % i den betragtede periode, hvilket resulterede i højere faste omkostninger pr. stk. og lavere produktivitet. Erhvervsgrenens samlede omkostninger er steget med 1,7 EUR/stk. (+3,4 %) i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris faldt imidlertid med 3,3 EUR/stk. (–6,1 %). |
| --- | --- |

(105)

Som forklaret i afsnit 4.4.2.1-4.4.2.3 faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde og kapacitetsudnyttelse med hhv. 18 % og 16 % i den betragtede periode, hvilket resulterede i højere faste omkostninger pr. stk. og lavere produktivitet. Erhvervsgrenens samlede omkostninger er steget med 1,7 EUR/stk. (+3,4 %) i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris faldt imidlertid med 3,3 EUR/stk. (–6,1 %).

| (106) | Desuden faldt salgsmængden på EU-markedet med 21 % og markedsandelen med 5 % mellem 2018 og undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen oplevede således en forværring af sine finansielle resultater. Som forklaret i afsnit 4.4.3.1 stod erhvervsgrenen over for højere produktionsomkostninger, men var ikke i stand til at justere sine salgspriser tilsvarende. |
| --- | --- |

(106)

Desuden faldt salgsmængden på EU-markedet med 21 % og markedsandelen med 5 % mellem 2018 og undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen oplevede således en forværring af sine finansielle resultater. Som forklaret i afsnit 4.4.3.1 stod erhvervsgrenen over for højere produktionsomkostninger, men var ikke i stand til at justere sine salgspriser tilsvarende.

| (107) | Derfor er EU-erhvervsgrenens vækstperspektiver blevet bragt i fare. |
| --- | --- |

(107)

Derfor er EU-erhvervsgrenens vækstperspektiver blevet bragt i fare.

4.4.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (108) | Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over minimalniveauet. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra det pågældende land. |
| --- | --- |

(108)

Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over minimalniveauet. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra det pågældende land.

| (109) | Aluminiumshjul er omfattet af antidumpingforanstaltninger over for Kina, som blev indført i 2010 (19). I den seneste udløbsundersøgelse (20) konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke længere led væsentlig skade og således havde genrejst sig efter tidligere dumping. Dette bekræftes for 2018 og 2019, hvor EU-erhvervsgrenens finansielle situation forbedredes betydeligt, inden importen fra Marokko begyndte at trænge ind og derefter steg betydeligt. |
| --- | --- |

(109)

Aluminiumshjul er omfattet af antidumpingforanstaltninger over for Kina, som blev indført i 2010 (19). I den seneste udløbsundersøgelse (20) konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke længere led væsentlig skade og således havde genrejst sig efter tidligere dumping. Dette bekræftes for 2018 og 2019, hvor EU-erhvervsgrenens finansielle situation forbedredes betydeligt, inden importen fra Marokko begyndte at trænge ind og derefter steg betydeligt.

19

20

| (110) | Kommissionen bekræftede derfor, at EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter den tidligere dumping fra importen fra Kina, før dumpingimporten fra Marokko kom ind på EU-markedet. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen bekræftede derfor, at EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter den tidligere dumping fra importen fra Kina, før dumpingimporten fra Marokko kom ind på EU-markedet.

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (111) | De vejede gennemsnitlige salgspriser pr. stk. hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Salgspriser i Unionen | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig salgspris pr. stk. på EU-markedet (EUR/stk.) | 53,9 | 52,3 | 49,3 | 50,6 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 97 | 92 | 94 |
| Produktionsomkostninger pr. stk. (EUR/stk.) | 49,9 | 48,2 | 49,3 | 51,6 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 97 | 99 | 104 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(111)

De vejede gennemsnitlige salgspriser pr. stk. hos de stikprøveudtagne EU-producenter ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig salgspris pr. stk. på EU-markedet (EUR/stk.)

53,9

52,3

49,3

50,6

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

97

97

92

92

94

94

Produktionsomkostninger pr. stk. (EUR/stk.)

49,9

48,2

49,3

51,6

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

97

97

99

99

104

104

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (112) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser faldt med 6 % i den betragtede periode, selv om de gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 4 % mellem 2018 og undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at øge salgspriserne for at dække de øgede produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(112)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser faldt med 6 % i den betragtede periode, selv om de gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 4 % mellem 2018 og undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at øge salgspriserne for at dække de øgede produktionsomkostninger.

| (113) | EU-erhvervsgrenens salg af samme vare på EU-markedet var baseret på flerårige kontrakter med bilfabrikanternes kunder, som fastsatte mængder og priser. Bilfabrikanterne organiserer en skarp konkurrence mellem leverandørerne ved hjælp af udbud og udvælger de to leverandører, der tilbyder de bedste betingelser, efter flere konkurrencerunder, hvor EU-producenterne skal matche bl.a. marokkanske producenter, der tilbyder lave priser. Som følge heraf kunne EU-erhvervsgrenen ikke overvælte stigningen i produktionsomkostningerne. Selv om EU-erhvervsgrenen har en minimal margen til at hæve salgspriserne på baggrund af stigende råmaterialepriser i forbindelse med anvendelsen af den årlige kontrakt, bør den i princippet være i stand til at øge sine salgspriser, når den forhandler kontrakterne for det følgende år. EU-erhvervsgrenen formåede imidlertid ikke at gøre dette i den betragtede periode på grund af pristrykket fra importen. Dette førte til et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet, jf. afsnit 4.4.3.4. |
| --- | --- |

(113)

EU-erhvervsgrenens salg af samme vare på EU-markedet var baseret på flerårige kontrakter med bilfabrikanternes kunder, som fastsatte mængder og priser. Bilfabrikanterne organiserer en skarp konkurrence mellem leverandørerne ved hjælp af udbud og udvælger de to leverandører, der tilbyder de bedste betingelser, efter flere konkurrencerunder, hvor EU-producenterne skal matche bl.a. marokkanske producenter, der tilbyder lave priser. Som følge heraf kunne EU-erhvervsgrenen ikke overvælte stigningen i produktionsomkostningerne. Selv om EU-erhvervsgrenen har en minimal margen til at hæve salgspriserne på baggrund af stigende råmaterialepriser i forbindelse med anvendelsen af den årlige kontrakt, bør den i princippet være i stand til at øge sine salgspriser, når den forhandler kontrakterne for det følgende år. EU-erhvervsgrenen formåede imidlertid ikke at gøre dette i den betragtede periode på grund af pristrykket fra importen. Dette førte til et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet, jf. afsnit 4.4.3.4.

4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

| (114) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig således i den betragtede periode:

  Tabel 8


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 35 216 | 35 700 | 33 084 | 35 951 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 101 | 94 | 102 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(114)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig således i den betragtede periode:

Tabel 8

Tabel 8

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

35 216

35 700

33 084

35 951

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

101

101

94

94

102

102

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (115) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg svagt med 2 % i den betragtede periode med en lille stigning i 2019 og et fald på 6 % i 2020, som hovedsagelig skyldtes produktionsstandsninger som følge af covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

(115)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg svagt med 2 % i den betragtede periode med en lille stigning i 2019 og et fald på 6 % i 2020, som hovedsagelig skyldtes produktionsstandsninger som følge af covid-19-pandemien.

4.4.3.3.   Lagerbeholdninger

| (116) | De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Lagerbeholdninger | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (i 000 stk.) | 556 | 439 | 492 | 776 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 79 | 88 | 140 |
| Slutlagre i procent af produktionen (%) | 0,9 | 0,8 | 1,1 | 1,6 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 89 | 122 | 177 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(116)

De stikprøveudtagne EU-producenters lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Slutlagre (i 000 stk.)

556

439

492

776

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

79

79

88

88

140

140

Slutlagre i procent af produktionen (%)

0,9

0,8

1,1

1,6

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

89

89

122

122

177

177

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (117) | Lagerbeholdningerne steg med 40 % i den betragtede periode. De faldt med 21 % i 2019, med 12 % i 2020 og steg igen i undersøgelsesperioden med +57 %. Som forklaret i betragtning 113 er industrien for aluminiumshjul i Unionen kendetegnet ved årlige rammekontrakter mellem producenter og kunder, der fastsætter mængder og priser. Disse rammekontrakter gennemføres ved hjælp af indkøbsordrer afhængigt af kundens behov. Som følge heraf kan EU-erhvervsgrenen planlægge sin produktion og sine lagerbeholdninger. Lagerbeholdningerne er derfor ikke en vigtig indikator for vurderingen af EU-erhvervsgrenens resultater. |
| --- | --- |

(117)

Lagerbeholdningerne steg med 40 % i den betragtede periode. De faldt med 21 % i 2019, med 12 % i 2020 og steg igen i undersøgelsesperioden med +57 %. Som forklaret i betragtning 113 er industrien for aluminiumshjul i Unionen kendetegnet ved årlige rammekontrakter mellem producenter og kunder, der fastsætter mængder og priser. Disse rammekontrakter gennemføres ved hjælp af indkøbsordrer afhængigt af kundens behov. Som følge heraf kan EU-erhvervsgrenen planlægge sin produktion og sine lagerbeholdninger. Lagerbeholdningerne er derfor ikke en vigtig indikator for vurderingen af EU-erhvervsgrenens resultater.

4.4.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (118) | Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) | 7,5 | 8,2 | 0,4 | –1,6 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 109 | 5 | –21 |
| Likviditet (000 EUR) | 81 153 | 82 495 | 31 805 | 22 956 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 102 | 39 | 28 |
| Investeringer (000 EUR) | 37 788 | 30 757 | 19 848 | 21 845 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 81 | 53 | 58 |
| Investeringsafkast | 12,0 | 9,1 | 0,3 | –0,5 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 76 | 3 | –4 |
| Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter. |

(118)

Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

7,5

8,2

0,4

–1,6

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

109

109

5

5

–21

–21

Likviditet (000 EUR)

81 153

82 495

31 805

22 956

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

102

102

39

39

28

28

Investeringer (000 EUR)

37 788

30 757

19 848

21 845

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

81

81

53

53

58

58

Investeringsafkast

12,0

9,1

0,3

–0,5

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

76

76

3

3

–4

–4

Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

Kilde:

| (119) | Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen beregnede de stikprøveudtagne EU-producenters rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

| (120) | EU-erhvervsgrenens rentabilitet steg mellem 2018 og 2019 fra 7,5 % til 8,2 %, men faldt derefter kraftigt mellem 2020 og undersøgelsesperioden, hvor der blev indberettet tab (–1,6 %). EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at øge salgspriserne for at dække de øgede produktionsomkostninger og blev derfor tabsgivende. |
| --- | --- |

(120)

EU-erhvervsgrenens rentabilitet steg mellem 2018 og 2019 fra 7,5 % til 8,2 %, men faldt derefter kraftigt mellem 2020 og undersøgelsesperioden, hvor der blev indberettet tab (–1,6 %). EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at øge salgspriserne for at dække de øgede produktionsomkostninger og blev derfor tabsgivende.

| (121) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig negativt med et betydeligt fald på 72 % i løbet af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen oplevede derfor vanskeligheder med at selvfinansiere sine aktiviteter, hvilket er et yderligere tegn på dens forværrede finansielle situation. |
| --- | --- |

(121)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten udviklede sig negativt med et betydeligt fald på 72 % i løbet af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen oplevede derfor vanskeligheder med at selvfinansiere sine aktiviteter, hvilket er et yderligere tegn på dens forværrede finansielle situation.

| (122) | Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det fulgte samme negative tendens som rentabiliteten og nettolikviditeten. Investeringsafkastet faldt betydeligt mellem 2018 og undersøgelsesperioden og blev negativt i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen var derfor ikke i stand til at generere tilstrækkelig fortjeneste til at dække sine investeringer. EU-erhvervsgrenen øgede faktisk sine investeringer i den betragtede periode, hovedsagelig for at overholde de retlige krav og følge markedsbehovene, og den var ikke i stand til at opnå et afkast af disse investeringer. Den negative udvikling i investeringsafkastet i den betragtede periode var endnu et tegn på, at EU-erhvervsgrenens samlede finansielle situation forværredes betydeligt. |
| --- | --- |

(122)

Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det fulgte samme negative tendens som rentabiliteten og nettolikviditeten. Investeringsafkastet faldt betydeligt mellem 2018 og undersøgelsesperioden og blev negativt i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen var derfor ikke i stand til at generere tilstrækkelig fortjeneste til at dække sine investeringer. EU-erhvervsgrenen øgede faktisk sine investeringer i den betragtede periode, hovedsagelig for at overholde de retlige krav og følge markedsbehovene, og den var ikke i stand til at opnå et afkast af disse investeringer. Den negative udvikling i investeringsafkastet i den betragtede periode var endnu et tegn på, at EU-erhvervsgrenens samlede finansielle situation forværredes betydeligt.

| (123) | De stikprøveudtagne EU-producenters evne til at rejse kapital blev påvirket af deres forværrede finansielle situation. Det betydelige fald i rentabiliteten og nettolikviditeten tydede på alvorlige usikkerhed med hensyn til EU-erhvervsgrenens likviditetssituation og dens evne til at rejse kapital til at finansiere driftsaktiviteten og de nødvendige investeringer. |
| --- | --- |

(123)

De stikprøveudtagne EU-producenters evne til at rejse kapital blev påvirket af deres forværrede finansielle situation. Det betydelige fald i rentabiliteten og nettolikviditeten tydede på alvorlige usikkerhed med hensyn til EU-erhvervsgrenens likviditetssituation og dens evne til at rejse kapital til at finansiere driftsaktiviteten og de nødvendige investeringer.

4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (124) | De økonomiske indikatorer på både makro- og mikroøkonomisk niveau forværredes i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(124)

De økonomiske indikatorer på både makro- og mikroøkonomisk niveau forværredes i den betragtede periode.

| (125) | Selv om EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev stabil, faldt kapacitetsudnyttelsen med 16 % mellem 2018 og undersøgelsesperioden, hvilket resulterede i højere faste omkostninger pr. ton aluminiumshjul. EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel fulgte den samme tendens og faldt i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(125)

Selv om EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev stabil, faldt kapacitetsudnyttelsen med 16 % mellem 2018 og undersøgelsesperioden, hvilket resulterede i højere faste omkostninger pr. ton aluminiumshjul. EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel fulgte den samme tendens og faldt i den betragtede periode.

| (126) | EU-erhvervsgrenens finansielle situation forværredes hovedsagelig på grund af de øgede produktionsomkostninger, som ikke kunne dækkes af en tilsvarende stigning i dens salgspriser. |
| --- | --- |

(126)

EU-erhvervsgrenens finansielle situation forværredes hovedsagelig på grund af de øgede produktionsomkostninger, som ikke kunne dækkes af en tilsvarende stigning i dens salgspriser.

| (127) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser faldt med 6 % i den betragtede periode, selv om de gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 9 % i samme periode. Pristrykket fra lavprisdumpingimporten førte til tab fra 2020, som steg yderligere i undersøgelsesperioden. Nettoinvesteringerne faldt med 42 %, men investeringsafkastet blev negativt i den betragtede periode. Likviditeten fulgte også en negativ tendens, hvilket påvirkede EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Antallet af ansatte steg i samme periode med 6 %. Produktiviteten faldt imidlertid med 13 %, hvilket resulterede i højere arbejdskraftomkostninger pr. aluminiumshjul. |
| --- | --- |

(127)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser faldt med 6 % i den betragtede periode, selv om de gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 9 % i samme periode. Pristrykket fra lavprisdumpingimporten førte til tab fra 2020, som steg yderligere i undersøgelsesperioden. Nettoinvesteringerne faldt med 42 %, men investeringsafkastet blev negativt i den betragtede periode. Likviditeten fulgte også en negativ tendens, hvilket påvirkede EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Antallet af ansatte steg i samme periode med 6 %. Produktiviteten faldt imidlertid med 13 %, hvilket resulterede i højere arbejdskraftomkostninger pr. aluminiumshjul.

| (128) | Som anført ovenfor forværredes de økonomiske indikatorer som rentabilitet, likviditet og investeringsafkast betydeligt i den betragtede periode. Dette havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere driften, foretage de nødvendige investeringer og rejse kapital, hvilket hæmmede dens vækst og endda truede dens overlevelse. |
| --- | --- |

(128)

Som anført ovenfor forværredes de økonomiske indikatorer som rentabilitet, likviditet og investeringsafkast betydeligt i den betragtede periode. Dette havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere driften, foretage de nødvendige investeringer og rejse kapital, hvilket hæmmede dens vækst og endda truede dens overlevelse.

| (129) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(129)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (130) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: import fra andre tredjelande, covid-19-pandemien, udviklingen i produktionsomkostningerne, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og virkningen af flerårige kontrakter. |
| --- | --- |

(130)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: import fra andre tredjelande, covid-19-pandemien, udviklingen i produktionsomkostningerne, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og virkningen af flerårige kontrakter.

5.1.   Dumpingimportens virkninger

Dumpingimportens virkninger

5.1.1.   Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land

Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land

| (131) | Kommissionen undersøgte udviklingen i importmængden fra det pågældende land og dens indvirkning på EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen undersøgte udviklingen i importmængden fra det pågældende land og dens indvirkning på EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2.

| (132) | Importmængderne fra det pågældende land fortsatte med at stige i den betragtede periode og steg fra 16 376 stk. i 2019 til 1 mio. stk. i 2020 og 2,5 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Denne betydelige stigning fortsatte endda under covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

(132)

Importmængderne fra det pågældende land fortsatte med at stige i den betragtede periode og steg fra 16 376 stk. i 2019 til 1 mio. stk. i 2020 og 2,5 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Denne betydelige stigning fortsatte endda under covid-19-pandemien.

| (133) | Markedsandelen for importen fra Marokko steg fra 0,0 % i 2018 til 3,9 % i undersøgelsesperioden. Der har derfor været en betydelig stigning i dumpingimporten, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 3. |
| --- | --- |

(133)

Markedsandelen for importen fra Marokko steg fra 0,0 % i 2018 til 3,9 % i undersøgelsesperioden. Der har derfor været en betydelig stigning i dumpingimporten, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 3.

5.1.2.   Priser på dumpingimporten fra det pågældende land og prismæssige virkninger

Priser på dumpingimporten fra det pågældende land og prismæssige virkninger

| (134) | Den gennemsnitlige pris på importen fra Marokko steg med 14 % mellem 2019 og undersøgelsesperioden. Denne stigning afspejler dog muligvis kun delvist stigningen i LME's aluminiumspris i samme periode; aluminium er det vigtigste råmateriale til aluminiumshjul. Som forklaret i betragtning 90 underbød importen fra Marokko EU-erhvervsgrenens priser med 8,0 %. Under alle omstændigheder trykkede de betydelige importmængder til lave priser også EU-erhvervsgrenens priser, da erhvervsgrenen var tvunget til at sænke sine priser for at forblive konkurrencedygtig, jf. betragtning 113, i et sådant omfang at priserne ikke længere dækkede produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(134)

Den gennemsnitlige pris på importen fra Marokko steg med 14 % mellem 2019 og undersøgelsesperioden. Denne stigning afspejler dog muligvis kun delvist stigningen i LME's aluminiumspris i samme periode; aluminium er det vigtigste råmateriale til aluminiumshjul. Som forklaret i betragtning 90 underbød importen fra Marokko EU-erhvervsgrenens priser med 8,0 %. Under alle omstændigheder trykkede de betydelige importmængder til lave priser også EU-erhvervsgrenens priser, da erhvervsgrenen var tvunget til at sænke sine priser for at forblive konkurrencedygtig, jf. betragtning 113, i et sådant omfang at priserne ikke længere dækkede produktionsomkostningerne.

5.1.3.   Årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Marokko og EU-erhvervsgrenens væsentlige skade

Årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Marokko og EU-erhvervsgrenens væsentlige skade

| (135) | De øgede importmængder fra Marokko kombineret med de lave gennemsnitlige salgspriser på denne import havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle situation. De marokkanske producenters deltagelse i de udbud, der blev afholdt af bilfabrikanterne, medførte desuden et fald i de samlede markedspriser. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at øge sine salgspriser for at vælte de stigende råmaterialeomkostninger over på kunderne, fordi den blev udsat for urimelig konkurrence fra dumpingimporten af den pågældende vare. EU-erhvervsgrenens strategi var at opretholde produktionsmængderne og markedsandelen for at dække de høje faste omkostninger på bekostning af rentabiliteten. Derfor forhindrede lavprisimporten fra Marokko EU-erhvervsgrenens prisstigninger, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 3, og skabte således et pristryk. |
| --- | --- |

(135)

De øgede importmængder fra Marokko kombineret med de lave gennemsnitlige salgspriser på denne import havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle situation. De marokkanske producenters deltagelse i de udbud, der blev afholdt af bilfabrikanterne, medførte desuden et fald i de samlede markedspriser. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at øge sine salgspriser for at vælte de stigende råmaterialeomkostninger over på kunderne, fordi den blev udsat for urimelig konkurrence fra dumpingimporten af den pågældende vare. EU-erhvervsgrenens strategi var at opretholde produktionsmængderne og markedsandelen for at dække de høje faste omkostninger på bekostning af rentabiliteten. Derfor forhindrede lavprisimporten fra Marokko EU-erhvervsgrenens prisstigninger, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 3, og skabte således et pristryk.

| (136) | På baggrund af ovenstående betragtninger fastslog Kommissionen foreløbigt, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(136)

På baggrund af ovenstående betragtninger fastslog Kommissionen foreløbigt, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

5.2.   Virkningerne af andre faktorer

Virkningerne af andre faktorer

5.2.1.   Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

| (137) | Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:

  Tabel 11


  Import fra tredjelande











  Land | | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyrkiet | Mængde (i 000 stk.) | 7 983 | 7 632 | 7 010 | 8 364 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 96 | 88 | 105 |
| | Markedsandel (%) | 10,3 | 10,3 | 11,8 | 13,0 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 101 | 115 | 126 |
| | Gennemsnitspris (EUR/stk.) | 53,6 | 51,9 | 49,7 | 51,1 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 97 | 93 | 95 |
| Kina | Mængde (i 000 stk.) | 3 734 | 3 493 | 2 230 | 2 205 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 94 | 60 | 59 |
| | Markedsandel (%) | 4,8 | 4,7 | 3,7 | 3,4 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 98 | 77 | 71 |
| | Gennemsnitspris (EUR/stk.) | 50,1 | 50,3 | 49,3 | 53,9 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 98 | 108 |
| Thailand | Mængde (i 000 stk.) | 2 228 | 1 911 | 1 527 | 1 487 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 86 | 69 | 67 |
| | Markedsandel (%) | 2,9 | 2,6 | 2,6 | 2,3 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 90 | 90 | 79 |
| | Gennemsnitspris (EUR/stk.) | 52,3 | 50,8 | 49,0 | 50,3 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 97 | 94 | 96 |
| Sydkorea | Mængde (i 000 stk.) | 1 813 | 1 577 | 1 460 | 1 065 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 87 | 81 | 59 |
| | Markedsandel (%) | 2,3 | 2,1 | 2,5 | 1,7 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 91 | 109 | 74 |
| | Gennemsnitspris (EUR/stk.) | 52,2 | 52,9 | 50,9 | 53,5 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 101 | 97 | 102 |
| Andre tredjelande | Mængde (i 000 stk.) | 4 612 | 3 663 | 3 151 | 3 279 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 79 | 68 | 71 |
| | Markedsandel (%) | 5,9 | 5,0 | 5,3 | 5,1 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 85 | 90 | 86 |
| | Gennemsnitspris (EUR/stk.) | 69,1 | 74,9 | 71,1 | 75,9 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 108 | 103 | 110 |
| Alle andre tredjelande end Marokko i alt | Mængde (i 000 stk.) | 20 372 | 18 278 | 15 380 | 16 402 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 90 | 75 | 81 |
| | Markedsandel (%) | 26,2 | 24,8 | 25,8 | 25,5 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 95 | 98 | 97 |
| | Gennemsnitspris (EUR/stk.) | 56,2 | 56,1 | 54,1 | 56,5 |
| | Indeks (2018 = 100) | 100 | 100 | 96 | 101 |
| Kilde: Eurostats Comext-database. |

(137)

Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:

Tabel 11

Tabel 11

Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

Land

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Tyrkiet

Mængde (i 000 stk.)

7 983

7 632

7 010

8 364

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

96

96

88

88

105

105

Markedsandel (%)

10,3

10,3

11,8

13,0

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

101

101

115

115

126

126

Gennemsnitspris (EUR/stk.)

53,6

51,9

49,7

51,1

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

97

97

93

93

95

95

Kina

Mængde (i 000 stk.)

3 734

3 493

2 230

2 205

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

94

94

60

60

59

59

Markedsandel (%)

4,8

4,7

3,7

3,4

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

98

98

77

77

71

71

Gennemsnitspris (EUR/stk.)

50,1

50,3

49,3

53,9

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

98

98

108

108

Thailand

Mængde (i 000 stk.)

2 228

1 911

1 527

1 487

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

86

86

69

69

67

67

Markedsandel (%)

2,9

2,6

2,6

2,3

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

90

90

90

90

79

79

Gennemsnitspris (EUR/stk.)

52,3

50,8

49,0

50,3

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

97

97

94

94

96

96

Sydkorea

Mængde (i 000 stk.)

1 813

1 577

1 460

1 065

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

87

87

81

81

59

59

Markedsandel (%)

2,3

2,1

2,5

1,7

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

91

91

109

109

74

74

Gennemsnitspris (EUR/stk.)

52,2

52,9

50,9

53,5

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

101

101

97

97

102

102

Andre tredjelande

Mængde (i 000 stk.)

4 612

3 663

3 151

3 279

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

79

79

68

68

71

71

Markedsandel (%)

5,9

5,0

5,3

5,1

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

85

85

90

90

86

86

Gennemsnitspris (EUR/stk.)

69,1

74,9

71,1

75,9

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

108

108

103

103

110

110

Alle andre tredjelande end Marokko i alt

Mængde (i 000 stk.)

20 372

18 278

15 380

16 402

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

90

90

75

75

81

81

Markedsandel (%)

26,2

24,8

25,8

25,5

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

95

95

98

98

97

97

Gennemsnitspris (EUR/stk.)

56,2

56,1

54,1

56,5

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

100

100

96

96

101

101

Kilde: Eurostats Comext-database.

Kilde:

| (138) | Importmængderne fra andre tredjelande havde en markedsandel på 26,2 % i 2018 og 25,5 % i undersøgelsesperioden. Mængden af denne import faldt i den betragtede periode med 19 %, og dens markedsandel fulgte samme tendens med et fald på 3 %. Den gennemsnitlige importpris på denne import steg med 1 % og var højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris (+12 %) og betydeligt højere end den gennemsnitlige importpris fra det pågældende land (+26 %). Det eneste land, der øgede sin markedsandel i den betragtede periode fra 10,3 % til 13,0 %, var Tyrkiet. De tyrkiske gennemsnitspriser var dog lidt højere end EU-erhvervsgrenens (+1,0 %) og betydeligt højere end importpriserne fra det pågældende land (+14 %). |
| --- | --- |

(138)

Importmængderne fra andre tredjelande havde en markedsandel på 26,2 % i 2018 og 25,5 % i undersøgelsesperioden. Mængden af denne import faldt i den betragtede periode med 19 %, og dens markedsandel fulgte samme tendens med et fald på 3 %. Den gennemsnitlige importpris på denne import steg med 1 % og var højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris (+12 %) og betydeligt højere end den gennemsnitlige importpris fra det pågældende land (+26 %). Det eneste land, der øgede sin markedsandel i den betragtede periode fra 10,3 % til 13,0 %, var Tyrkiet. De tyrkiske gennemsnitspriser var dog lidt højere end EU-erhvervsgrenens (+1,0 %) og betydeligt højere end importpriserne fra det pågældende land (+14 %).

| (139) | Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at importen fra andre tredjelande ikke har bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at importen fra andre tredjelande ikke har bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt.

5.2.2.   Covid-19-pandemien

Covid-19-pandemien

| (140) | I 2020 faldt bilindustriens produktion med ca. 4,2 mio. køretøjer som følge af covid-19-pandemien, hvilket dermed havde en direkte indvirkning på leverandører i forudgående produktionsled. Salget af aluminiumshjul faldt således med 14 mio. i 2020 i forhold til 2019. Faldet i produktionen var særlig markant i 2. kvartal af 2020, men markedet steg igen i de følgende måneder. Markedet så en stigning på 5 mio. hjul: fra 60 mio. i 2020 til 65 mio. i undersøgelsesperioden. Forbruget nåede imidlertid ikke op på 2019-niveauet på grund af mangel på halvledere, der anvendes af bilfabrikanter. Stigningen i efterspørgslen i undersøgelsesperioden gavnede ikke EU-erhvervsgrenen, men hovedsagelig den marokkanske import (import af 2,6 mio. i undersøgelsesperioden og en markedsandel på 4 %). Ud over at overtage salgsmængderne udøvede den marokkanske import et nedadgående pres på priserne og forhindrede EU-producenterne i at vælte stigningen i deres omkostninger over på deres kunder, hvilket førte til en betydeligt lavere omsætning og endnu større tab i forhold til 2020. |
| --- | --- |

(140)

I 2020 faldt bilindustriens produktion med ca. 4,2 mio. køretøjer som følge af covid-19-pandemien, hvilket dermed havde en direkte indvirkning på leverandører i forudgående produktionsled. Salget af aluminiumshjul faldt således med 14 mio. i 2020 i forhold til 2019. Faldet i produktionen var særlig markant i 2. kvartal af 2020, men markedet steg igen i de følgende måneder. Markedet så en stigning på 5 mio. hjul: fra 60 mio. i 2020 til 65 mio. i undersøgelsesperioden. Forbruget nåede imidlertid ikke op på 2019-niveauet på grund af mangel på halvledere, der anvendes af bilfabrikanter. Stigningen i efterspørgslen i undersøgelsesperioden gavnede ikke EU-erhvervsgrenen, men hovedsagelig den marokkanske import (import af 2,6 mio. i undersøgelsesperioden og en markedsandel på 4 %). Ud over at overtage salgsmængderne udøvede den marokkanske import et nedadgående pres på priserne og forhindrede EU-producenterne i at vælte stigningen i deres omkostninger over på deres kunder, hvilket førte til en betydeligt lavere omsætning og endnu større tab i forhold til 2020.

| (141) | I denne forbindelse havde covid-19-pandemien en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, navnlig i 2020, hvor EU-erhvervsgrenens produktionsanlæg måtte lukke midlertidigt. Da markedet steg igen efter covid, gavnede dette imidlertid ikke EU-erhvervsgrenen på grund af den øgede import fra det pågældende land til dumpingpriser. |
| --- | --- |

(141)

I denne forbindelse havde covid-19-pandemien en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, navnlig i 2020, hvor EU-erhvervsgrenens produktionsanlæg måtte lukke midlertidigt. Da markedet steg igen efter covid, gavnede dette imidlertid ikke EU-erhvervsgrenen på grund af den øgede import fra det pågældende land til dumpingpriser.

| (142) | Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at covid-19-pandemien ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra det pågældende land og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at covid-19-pandemien ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra det pågældende land og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.3.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (143) | De stikprøveudtagne EU-producenters eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 12


  De stikprøveudtagne EU-producenters eksportresultater | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængde (i 000 stk.) | 3 454 | 2 892 | 2 138 | 2 719 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 84 | 62 | 79 |
| Gennemsnitspris (EUR/stk.) | 67,3 | 68,7 | 60,6 | 66,5 |
| Indeks (2018 = 100) | 100 | 102 | 90 | 99 |
| Kilde: EUWA for eksportmængder og gennemsnitsprisen fra efterprøvede spørgeskemabesvarelser. |

(143)

De stikprøveudtagne EU-producenters eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

De stikprøveudtagne EU-producenters eksportresultater

De stikprøveudtagne EU-producenters eksportresultater

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Eksportmængde (i 000 stk.)

3 454

2 892

2 138

2 719

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

84

84

62

62

79

79

Gennemsnitspris (EUR/stk.)

67,3

68,7

60,6

66,5

Indeks (2018 = 100)

Indeks (2018 = 100)

100

100

102

102

90

90

99

99

Kilde: EUWA for eksportmængder og gennemsnitsprisen fra efterprøvede spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (144) | Eksportsalget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder udgjorde 5,6 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode svingede eksportmængderne — først faldt de med 38 % mellem 2018 og 2020, hvorefter de steg i undersøgelsesperioden. Samlet set faldt eksportsalget med 21 % i den betragtede periode. Eksportprisen pr. aluminiumshjul var betydeligt højere end EU-priserne i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(144)

Eksportsalget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder udgjorde 5,6 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode svingede eksportmængderne — først faldt de med 38 % mellem 2018 og 2020, hvorefter de steg i undersøgelsesperioden. Samlet set faldt eksportsalget med 21 % i den betragtede periode. Eksportprisen pr. aluminiumshjul var betydeligt højere end EU-priserne i den betragtede periode.

| (145) | I undersøgelsesperioden solgte EU-erhvervsgrenen mere end 95 % af sin produktion på EU-markedet. Selv om faldet i eksportresultaterne kunne have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, konkluderede Kommissionen derfor foreløbigt, at denne udvikling i betragtning af den høje andel af EU-salget i forhold til eksportsalget ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra det pågældende land og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(145)

I undersøgelsesperioden solgte EU-erhvervsgrenen mere end 95 % af sin produktion på EU-markedet. Selv om faldet i eksportresultaterne kunne have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, konkluderede Kommissionen derfor foreløbigt, at denne udvikling i betragtning af den høje andel af EU-salget i forhold til eksportsalget ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra det pågældende land og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.4.   Virkningen af flerårige kontrakter og udviklingen i produktionsomkostningerne

Virkningen af flerårige kontrakter og udviklingen i produktionsomkostningerne

| (146) | EU-erhvervsgrenens salg af samme vare på EU-markedet var baseret på flerårige kontrakter med bilfabrikanternes kunder, som fastsætter priser for varigheden af produktionen af en bestemt biltype. EU-erhvervsgrenen har en minimal margen til at øge salgspriserne i forbindelse med stigende råmaterialepriser, mens den årlige kontrakt finder anvendelse. EU-erhvervsgrenen bør i princippet være i stand til at øge sine salgspriser, når den forhandler kontrakterne for det følgende år. Som forklaret i afsnit 4.4.3.1 steg EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger med 9 % mellem 2018 og undersøgelsesperioden, mens EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet forblev stabile. |
| --- | --- |

(146)

EU-erhvervsgrenens salg af samme vare på EU-markedet var baseret på flerårige kontrakter med bilfabrikanternes kunder, som fastsætter priser for varigheden af produktionen af en bestemt biltype. EU-erhvervsgrenen har en minimal margen til at øge salgspriserne i forbindelse med stigende råmaterialepriser, mens den årlige kontrakt finder anvendelse. EU-erhvervsgrenen bør i princippet være i stand til at øge sine salgspriser, når den forhandler kontrakterne for det følgende år. Som forklaret i afsnit 4.4.3.1 steg EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger med 9 % mellem 2018 og undersøgelsesperioden, mens EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet forblev stabile.

| (147) | Som det fremgår af tabel 7, havde EU-erhvervsgrenen på trods af de årlige kontrakter ikke problemer med at sælge til priser, der dækkede produktionsomkostningerne i 2018 og 2019, hvor importen fra Marokko ikke eksisterede. Da importen begyndte at trænge ind i 2020 og steg betydeligt i undersøgelsesperioden på grund af det pristryk, den udøvede, var EU-erhvervsgrenen imidlertid ikke længere i stand til i tilstrækkelig grad at tilpasse sine salgspriser i de seneste årlige kontrakter til at kunne dække de stigende produktionsomkostninger. Som følge heraf opnåede EU-erhvervsgrenen kun en meget lav fortjeneste i 2020 og blev tabsgivende i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(147)

Som det fremgår af tabel 7, havde EU-erhvervsgrenen på trods af de årlige kontrakter ikke problemer med at sælge til priser, der dækkede produktionsomkostningerne i 2018 og 2019, hvor importen fra Marokko ikke eksisterede. Da importen begyndte at trænge ind i 2020 og steg betydeligt i undersøgelsesperioden på grund af det pristryk, den udøvede, var EU-erhvervsgrenen imidlertid ikke længere i stand til i tilstrækkelig grad at tilpasse sine salgspriser i de seneste årlige kontrakter til at kunne dække de stigende produktionsomkostninger. Som følge heraf opnåede EU-erhvervsgrenen kun en meget lav fortjeneste i 2020 og blev tabsgivende i undersøgelsesperioden.

| (148) | Derfor synes forskydningen mellem stigningen i råmaterialeomkostningerne og stigningen i salgspriserne som følge af de årlige kontrakter ikke at have forhindret EU-erhvervsgrenen i at tilpasse sine salgspriser til de stigende produktionsomkostninger i den betragtede periode. Som følge heraf konkluderede Kommissionen foreløbigt, at fastsættelsen af salgspriserne i årlige kontrakter ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade. |
| --- | --- |

(148)

Derfor synes forskydningen mellem stigningen i råmaterialeomkostningerne og stigningen i salgspriserne som følge af de årlige kontrakter ikke at have forhindret EU-erhvervsgrenen i at tilpasse sine salgspriser til de stigende produktionsomkostninger i den betragtede periode. Som følge heraf konkluderede Kommissionen foreløbigt, at fastsættelsen af salgspriserne i årlige kontrakter ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade.

5.2.5.   Forbrug

Forbrug

| (149) | Brugerne hævdede, at afmatningen på EU-markedet for aluminiumshjul forvoldte EU-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(149)

Brugerne hævdede, at afmatningen på EU-markedet for aluminiumshjul forvoldte EU-erhvervsgrenen skade.

| (150) | Som nævnt i betragtning 139 faldt EU-forbruget med 13 mio. stk., dvs. med 17 % i den betragtede periode. EU-salgstallene afspejlede udviklingen i EU-forbruget. Da forbruget steg igen i undersøgelsesperioden og steg med 8 % i forhold til 2020, kunne EU-erhvervsgrenen imidlertid ikke drage fordel af stigningen på grund af importen fra Marokko. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt faktisk med 2,9 procentpoint fra 71,7 % i 2020 til 68,8 % i undersøgelsesperioden, mens markedsandelen for importen fra Marokko steg med 129 % fra 1,7 % i 2020 til 3,9 % i undersøgelsesperioden. Det var således pristrykket fra lavprisdumpingimporten snarere end et tab af mængder som følge af faldende forbrug, der var årsag til EU-erhvervsgrenens skade. |
| --- | --- |

(150)

Som nævnt i betragtning 139 faldt EU-forbruget med 13 mio. stk., dvs. med 17 % i den betragtede periode. EU-salgstallene afspejlede udviklingen i EU-forbruget. Da forbruget steg igen i undersøgelsesperioden og steg med 8 % i forhold til 2020, kunne EU-erhvervsgrenen imidlertid ikke drage fordel af stigningen på grund af importen fra Marokko. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt faktisk med 2,9 procentpoint fra 71,7 % i 2020 til 68,8 % i undersøgelsesperioden, mens markedsandelen for importen fra Marokko steg med 129 % fra 1,7 % i 2020 til 3,9 % i undersøgelsesperioden. Det var således pristrykket fra lavprisdumpingimporten snarere end et tab af mængder som følge af faldende forbrug, der var årsag til EU-erhvervsgrenens skade.

| (151) | Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at faldet på 17 % i efterspørgslen på markedet ikke kunne betragtes som en årsag til skade, der svækker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at faldet på 17 % i efterspørgslen på markedet ikke kunne betragtes som en årsag til skade, der svækker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade.

5.3.   Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

| (152) | Forværringen af EU-erhvervsgrenens finansielle situation faldt tidsmæssigt sammen med stigende importmængder af aluminiumshjul fra det pågældende land, som fandt sted til dumpingpriser. |
| --- | --- |

(152)

Forværringen af EU-erhvervsgrenens finansielle situation faldt tidsmæssigt sammen med stigende importmængder af aluminiumshjul fra det pågældende land, som fandt sted til dumpingpriser.

| (153) | Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Virkningen af importen fra andre tredjelande, covid-19-pandemien, faldet i efterspørgslen, udviklingen i produktionsomkostningerne, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og virkningen af flerårige kontrakter blev taget i betragtning. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Virkningen af importen fra andre tredjelande, covid-19-pandemien, faldet i efterspørgslen, udviklingen i produktionsomkostningerne, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og virkningen af flerårige kontrakter blev taget i betragtning.

| (154) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade. |
| --- | --- |

(154)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade.

6.   FORANSTALTNINGERNES OMFANG

FORANSTALTNINGERNES OMFANG

| (155) | For at fastsætte foranstaltningernes omfang undersøgte Kommissionen, om en told, der er lavere end dumpingmargenen, ville være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(155)

For at fastsætte foranstaltningernes omfang undersøgte Kommissionen, om en told, der er lavere end dumpingmargenen, ville være tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen.

6.1.   Skadesmargen

Skadesmargen

| (156) | Skaden ville blive afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne opnå en målfortjeneste ved at sælge til en målpris, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2c og 2d. |
| --- | --- |

(156)

Skaden ville blive afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne opnå en målfortjeneste ved at sælge til en målpris, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 2c og 2d.

| (157) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2c, har Kommissionen taget hensyn til følgende faktorer ved fastsættelsen af målfortjenesten: Rentabilitetsniveauet inden stigningen i importen fra det pågældende land, det rentabilitetsniveau, som er nødvendigt for at dække alle omkostninger og investeringer, udgifter til forskning og udvikling (FoU) og innovation samt det rentabilitetsniveau, som kan forventes under normale konkurrencevilkår. Denne fortjenstmargen bør ikke være lavere end 6 %. |
| --- | --- |

(157)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2c, har Kommissionen taget hensyn til følgende faktorer ved fastsættelsen af målfortjenesten: Rentabilitetsniveauet inden stigningen i importen fra det pågældende land, det rentabilitetsniveau, som er nødvendigt for at dække alle omkostninger og investeringer, udgifter til forskning og udvikling (FoU) og innovation samt det rentabilitetsniveau, som kan forventes under normale konkurrencevilkår. Denne fortjenstmargen bør ikke være lavere end 6 %.

| (158) | Som et første skridt fastsatte Kommissionen en basisfortjeneste, der omfattede alle omkostninger under normale konkurrencevilkår. Kommissionen tog den fortjeneste, som de stikprøveudtagne EU-producenter havde opnået, før den urimelige import fra Marokko tog til og begyndte at forvolde EU-erhvervsgrenen skade. Denne fortjenstmargen blev fastsat til 7,9 %, hvilket svarer til gennemsnittet af EU-erhvervsgrenens fortjeneste i perioden 2018-2019. |
| --- | --- |

(158)

Som et første skridt fastsatte Kommissionen en basisfortjeneste, der omfattede alle omkostninger under normale konkurrencevilkår. Kommissionen tog den fortjeneste, som de stikprøveudtagne EU-producenter havde opnået, før den urimelige import fra Marokko tog til og begyndte at forvolde EU-erhvervsgrenen skade. Denne fortjenstmargen blev fastsat til 7,9 %, hvilket svarer til gennemsnittet af EU-erhvervsgrenens fortjeneste i perioden 2018-2019.

| (159) | Nogle EU-producenter hævdede, at erhvervsgrenens investeringsniveau, forskning og udvikling (FoU) og innovation i den betragtede periode ville have været højere under normale konkurrencevilkår. EU-erhvervsgrenens påstande blev faktisk anset for at være berettigede. For at afspejle dette i målfortjenesten beregnede Kommissionen forskellen mellem investeringsudgifter, FoU-udgifter og innovationsudgifter (»IFI-udgifterne«) under normale konkurrencevilkår som fremlagt af EU-erhvervsgrenen og kontrolleret af Kommissionen med faktiske IFI-udgifter i den betragtede periode. Denne forskel, udtrykt i procent af omsætningen, var på 0,4 %. |
| --- | --- |

(159)

Nogle EU-producenter hævdede, at erhvervsgrenens investeringsniveau, forskning og udvikling (FoU) og innovation i den betragtede periode ville have været højere under normale konkurrencevilkår. EU-erhvervsgrenens påstande blev faktisk anset for at være berettigede. For at afspejle dette i målfortjenesten beregnede Kommissionen forskellen mellem investeringsudgifter, FoU-udgifter og innovationsudgifter (»IFI-udgifterne«) under normale konkurrencevilkår som fremlagt af EU-erhvervsgrenen og kontrolleret af Kommissionen med faktiske IFI-udgifter i den betragtede periode. Denne forskel, udtrykt i procent af omsætningen, var på 0,4 %.

| (160) | Denne procentsats på 0,4 % blev lagt til den i betragtning 158 nævnte basisfortjeneste på 7,9 %, hvilket førte til en målfortjeneste på 8,3 %. |
| --- | --- |

(160)

Denne procentsats på 0,4 % blev lagt til den i betragtning 158 nævnte basisfortjeneste på 7,9 %, hvilket førte til en målfortjeneste på 8,3 %.

| (161) | Endelig vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2d, de fremtidige omkostninger, der følger af multilaterale miljøaftaler og protokoller hertil, som Unionen er part i, samt af ILO-konventioner opført i bilag Ia, og som EU-erhvervsgrenen vil pådrage sig i løbet af den periode, hvor foranstaltningen anvendes, i henhold til artikel 11, stk. 2. På grundlag af de foreliggende oplysninger fastsatte Kommissionen en ekstraomkostning på 0,5 EUR/stk. Disse yderligere omkostninger blev lagt til den ikkeskadevoldende pris, der er nævnt i ovenstående betragtning. |
| --- | --- |

(161)

Endelig vurderede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2d, de fremtidige omkostninger, der følger af multilaterale miljøaftaler og protokoller hertil, som Unionen er part i, samt af ILO-konventioner opført i bilag Ia, og som EU-erhvervsgrenen vil pådrage sig i løbet af den periode, hvor foranstaltningen anvendes, i henhold til artikel 11, stk. 2. På grundlag af de foreliggende oplysninger fastsatte Kommissionen en ekstraomkostning på 0,5 EUR/stk. Disse yderligere omkostninger blev lagt til den ikkeskadevoldende pris, der er nævnt i ovenstående betragtning.

| (162) | På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikkeskadevoldende pris på 55,9 EUR/stk. for samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at anvende ovennævnte målfortjenstmargen på de stikprøveudtagne EU-producenters produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden og derefter lægge justeringerne til i henhold til artikel 7, stk. 2d, for hver enkelt varetype. |
| --- | --- |

(162)

På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikkeskadevoldende pris på 55,9 EUR/stk. for samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at anvende ovennævnte målfortjenstmargen på de stikprøveudtagne EU-producenters produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden og derefter lægge justeringerne til i henhold til artikel 7, stk. 2d, for hver enkelt varetype.

| (163) | Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning af de samarbejdsvillige stikprøveudtagne marokkanske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris, som fastsat ved beregningen af prisunderbud, med det vejede gennemsnit af den ikkeskadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning af de samarbejdsvillige stikprøveudtagne marokkanske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris, som fastsat ved beregningen af prisunderbud, med det vejede gennemsnit af den ikkeskadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

| (164) | Skadestærsklen for »alle andre virksomheder« fastsættes på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder (jf. betragtning 73).








  Land | Virksomhed | Dumpingmargen (%) | Skadesmargen (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marokko | Hands | 8,0 | 44,0 |
| | Alle andre virksomheder | 16,5 | 51,6 |

(164)

Skadestærsklen for »alle andre virksomheder« fastsættes på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder (jf. betragtning 73).

Land

Virksomhed

Dumpingmargen (%)

Skadesmargen (%)

Marokko

Hands

8,0

44,0

Alle andre virksomheder

16,5

51,6

7.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

7.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (165) | Virkningen af antidumpingforanstaltningerne vil være positiv for EU-producenterne, da foranstaltningerne vil gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at tilpasse sine salgspriser til de øgede produktionsomkostninger. EU-erhvervsgrenen ville derfor vende tilbage til en holdbar situation og gøre det muligt for den at foretage fremtidige investeringer, navnlig for at opfylde miljømæssige og sociale krav. |
| --- | --- |

(165)

Virkningen af antidumpingforanstaltningerne vil være positiv for EU-producenterne, da foranstaltningerne vil gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at tilpasse sine salgspriser til de øgede produktionsomkostninger. EU-erhvervsgrenen ville derfor vende tilbage til en holdbar situation og gøre det muligt for den at foretage fremtidige investeringer, navnlig for at opfylde miljømæssige og sociale krav.

| (166) | Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenen fortsat lide væsentlig skade, og dens finansielle situation, navnlig med hensyn til rentabilitet, investeringsafkast og likviditet, forventes at blive yderligere forværret og dermed true dens levedygtighed, navnlig på grund af stigningen i dumpingimporten fra det pågældende land, som fortsatte efter undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(166)

Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenen fortsat lide væsentlig skade, og dens finansielle situation, navnlig med hensyn til rentabilitet, investeringsafkast og likviditet, forventes at blive yderligere forværret og dermed true dens levedygtighed, navnlig på grund af stigningen i dumpingimporten fra det pågældende land, som fortsatte efter undersøgelsesperioden.

7.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

| (167) | Ved indledningen af undersøgelsen blev importørerne kontaktet. Ingen af dem samarbejdede imidlertid i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(167)

Ved indledningen af undersøgelsen blev importørerne kontaktet. Ingen af dem samarbejdede imidlertid i forbindelse med undersøgelsen.

| (168) | Med hensyn til brugerne samarbejdede to bilfabrikanter og deres sammenslutning (»ACEA«). |
| --- | --- |

(168)

Med hensyn til brugerne samarbejdede to bilfabrikanter og deres sammenslutning (»ACEA«).

| (169) | Bilfabrikanterne er kunder i EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul. De dækker allerede ca. 70 % af deres behov for aluminiumshjul fra EU-erhvervsgrenen. Importen fra det pågældende land havde en markedsandel på 3,9 % af EU-markedet i undersøgelsesperioden, og importen fra andre tredjelande havde en markedsandel på 25,5 % med priser, der var højere end EU-erhvervsgrenens. Bilfabrikanterne har derfor ud over EU-erhvervsgrenen og Marokko også andre forsyningskilder. Dette blev også bekræftet af, at køb af aluminiumshjul fra Marokko udgjorde ca. 30 % af de to brugeres samlede indkøb af aluminiumshjul i undersøgelsesperioden. På grundlag af oplysninger fra de to brugere, der besvarede spørgeskemaet, tegnede aluminiumshjul sig desuden for ca. 0,5 % af deres produktionsomkostninger. Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at indvirkningen af foranstaltningerne på aluminiumshjul er begrænset for så vidt angår bilfabrikanterne. |
| --- | --- |

(169)

Bilfabrikanterne er kunder i EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul. De dækker allerede ca. 70 % af deres behov for aluminiumshjul fra EU-erhvervsgrenen. Importen fra det pågældende land havde en markedsandel på 3,9 % af EU-markedet i undersøgelsesperioden, og importen fra andre tredjelande havde en markedsandel på 25,5 % med priser, der var højere end EU-erhvervsgrenens. Bilfabrikanterne har derfor ud over EU-erhvervsgrenen og Marokko også andre forsyningskilder. Dette blev også bekræftet af, at køb af aluminiumshjul fra Marokko udgjorde ca. 30 % af de to brugeres samlede indkøb af aluminiumshjul i undersøgelsesperioden. På grundlag af oplysninger fra de to brugere, der besvarede spørgeskemaet, tegnede aluminiumshjul sig desuden for ca. 0,5 % af deres produktionsomkostninger. Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at indvirkningen af foranstaltningerne på aluminiumshjul er begrænset for så vidt angår bilfabrikanterne.

| (170) | ACEA hævdede, at importen fra Marokko opfyldte EU-bilfabrikanternes strategiske behov, som EU-producenterne af aluminiumshjul ikke kan opfylde, da sidstnævnte bevidst vælger ikke at øge deres produktionskapacitet. Bilfabrikanterne har derfor ikke andet valg end at diversificere deres udbud, herunder ved at basere sig på forskellige importkilder. |
| --- | --- |

(170)

ACEA hævdede, at importen fra Marokko opfyldte EU-bilfabrikanternes strategiske behov, som EU-producenterne af aluminiumshjul ikke kan opfylde, da sidstnævnte bevidst vælger ikke at øge deres produktionskapacitet. Bilfabrikanterne har derfor ikke andet valg end at diversificere deres udbud, herunder ved at basere sig på forskellige importkilder.

| (171) | Som nævnt i betragtning 40 er EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul leverandør til bilfabrikanterne, og deres aktiviteter afhænger af de udbud, de får tildelt af disse store virksomheder. Udvælgelsen af leverandører af aluminiumshjul og dermed de faktiske leverancer af hjul finder sted flere år før bilproduktionen, hvilket skulle give industrien for aluminiumshjul tid til at tilpasse sin industriproduktion. Om nødvendigt kunne EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul øge sin kapacitet med relativt kort varsel, da den fornødne investering ikke vedrører ovne eller malerkabiner, men derimod støbemaskiner, der let kan installeres. Hvis EU-producenterne af aluminiumshjul derfor ikke investerede i yderligere produktionskapacitet, skyldtes det snarere manglen på tilstrækkelige fremtidige kontrakter fra bilfabrikanterne. EU-erhvervsgrenen havde således ikke et tilstrækkeligt incitament til at investere i yderligere kapacitet uden en forventet stigning i efterspørgslen efter dens produktion. Desuden var EU-forbruget på 64,31 mio. stk. i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens samlede kapacitet var på 61,29 mio. stk., mens den samlede EU-produktion var på 48,75 mio. stk. i undersøgelsesperioden, og EU-erhvervsgrenens eksport var på 2,71 mio. stk. EU-erhvervsgrenen har således allerede tilstrækkelig produktionskapacitet til at dække næsten den samlede efterspørgsel efter aluminiumshjul i Unionen. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(171)

Som nævnt i betragtning 40 er EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul leverandør til bilfabrikanterne, og deres aktiviteter afhænger af de udbud, de får tildelt af disse store virksomheder. Udvælgelsen af leverandører af aluminiumshjul og dermed de faktiske leverancer af hjul finder sted flere år før bilproduktionen, hvilket skulle give industrien for aluminiumshjul tid til at tilpasse sin industriproduktion. Om nødvendigt kunne EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul øge sin kapacitet med relativt kort varsel, da den fornødne investering ikke vedrører ovne eller malerkabiner, men derimod støbemaskiner, der let kan installeres. Hvis EU-producenterne af aluminiumshjul derfor ikke investerede i yderligere produktionskapacitet, skyldtes det snarere manglen på tilstrækkelige fremtidige kontrakter fra bilfabrikanterne. EU-erhvervsgrenen havde således ikke et tilstrækkeligt incitament til at investere i yderligere kapacitet uden en forventet stigning i efterspørgslen efter dens produktion. Desuden var EU-forbruget på 64,31 mio. stk. i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens samlede kapacitet var på 61,29 mio. stk., mens den samlede EU-produktion var på 48,75 mio. stk. i undersøgelsesperioden, og EU-erhvervsgrenens eksport var på 2,71 mio. stk. EU-erhvervsgrenen har således allerede tilstrækkelig produktionskapacitet til at dække næsten den samlede efterspørgsel efter aluminiumshjul i Unionen. Påstanden blev derfor afvist.

| (172) | ACEA hævdede, at EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul ikke opfyldte de krav til uudnyttet kapacitet, som bilfabrikanterne havde fastsat (EU-erhvervsgrenen rapporterede om en høj kapacitetsudnyttelse på over 95 %) og tvang bilfabrikanterne til at diversificere deres indkøb, navnlig fra Marokko. |
| --- | --- |

(172)

ACEA hævdede, at EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul ikke opfyldte de krav til uudnyttet kapacitet, som bilfabrikanterne havde fastsat (EU-erhvervsgrenen rapporterede om en høj kapacitetsudnyttelse på over 95 %) og tvang bilfabrikanterne til at diversificere deres indkøb, navnlig fra Marokko.

| (173) | Kommissionen bemærkede, at der ikke blev fremlagt dokumentation for, at EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul mistede udbud på grund af et problem vedrørende dens produktionskapacitet, eller at EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul ikke leverede aluminiumshjul, som levede op til bilfabrikanternes handelsordrer. Desuden var kapacitetsudnyttelsen i undersøgelsesperioden på 80 %. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(173)

Kommissionen bemærkede, at der ikke blev fremlagt dokumentation for, at EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul mistede udbud på grund af et problem vedrørende dens produktionskapacitet, eller at EU-erhvervsgrenen for aluminiumshjul ikke leverede aluminiumshjul, som levede op til bilfabrikanternes handelsordrer. Desuden var kapacitetsudnyttelsen i undersøgelsesperioden på 80 %. Påstanden blev derfor afvist.

| (174) | ACEA hævdede, at virkningerne af covid-19-pandemien har forstyrret forsyningskæderne, og at bilfabrikanterne fuldt ud blev ramt af covid-19-pandemien med et samlet tab på 4,2 mio. køretøjer, hvilket svarer til 22,9 % af EU-produktionen i 2019. Bilfabrikanternes rentabilitet faldt derfor. Dette påvirkede ligeledes leverandørerne til bilindustrien. |
| --- | --- |

(174)

ACEA hævdede, at virkningerne af covid-19-pandemien har forstyrret forsyningskæderne, og at bilfabrikanterne fuldt ud blev ramt af covid-19-pandemien med et samlet tab på 4,2 mio. køretøjer, hvilket svarer til 22,9 % af EU-produktionen i 2019. Bilfabrikanternes rentabilitet faldt derfor. Dette påvirkede ligeledes leverandørerne til bilindustrien.

| (175) | Kommissionen bemærkede, at de fleste bilfabrikanter indberettede fortjeneste for regnskabsåret 2021, som oversteg den sædvanlige procentdel, der blev indberettet i de foregående år (21). |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen bemærkede, at de fleste bilfabrikanter indberettede fortjeneste for regnskabsåret 2021, som oversteg den sædvanlige procentdel, der blev indberettet i de foregående år (21).

21

| (176) | Der findes ingen andre oplysninger i sagsakterne, der viser, at foranstaltningerne ville få en betydelig negativ indvirkning på brugerne, som er større end den positive indvirkning af foranstaltningerne for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(176)

Der findes ingen andre oplysninger i sagsakterne, der viser, at foranstaltningerne ville få en betydelig negativ indvirkning på brugerne, som er større end den positive indvirkning af foranstaltningerne for EU-erhvervsgrenen.

7.3.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (177) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af aluminiumshjul med oprindelse i de pågældende lande i denne fase af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(177)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af aluminiumshjul med oprindelse i de pågældende lande i denne fase af undersøgelsen.

8.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (178) | På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng, foranstaltningernes omfang og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(178)

På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng, foranstaltningernes omfang og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at EU-erhvervsgrenen forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten.

| (179) | På grundlag af ovenstående bør de foreløbige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:







  Land | Virksomhed | Midlertidig antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- |
| Marokko | HANDS 8 S.A. | 8,0  % |
| Alle andre virksomheder | 16,5  % |

(179)

På grundlag af ovenstående bør de foreløbige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Land

Virksomhed

Midlertidig antidumpingtold

Marokko

HANDS 8 S.A.

8,0  %

Alle andre virksomheder

16,5  %

| (180) | Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i denne forordning, blev beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejlede derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for den pågældende virksomhed. Denne toldsats finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare, som har oprindelse i det pågældende land, og som er fremstillet af den nævnte juridiske enhed. Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(180)

Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i denne forordning, blev beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejlede derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for den pågældende virksomhed. Denne toldsats finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare, som har oprindelse i det pågældende land, og som er fremstillet af den nævnte juridiske enhed. Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være omfattet af nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (181) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for alle andre virksomheder ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i forbindelse med denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(181)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for alle andre virksomheder ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i forbindelse med denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (182) | For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomheder med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(182)

For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomheder med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«.

| (183) | Selv om det er nødvendigt at fremlægge denne faktura for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er fakturaen ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, skal medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og skal i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af den lavere toldsats er berettiget i henhold til toldlovgivningen. |
| --- | --- |

(183)

Selv om det er nødvendigt at fremlægge denne faktura for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er fakturaen ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis det antages, at en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, skal medlemsstaternes toldmyndigheder foretage deres sædvanlige kontrol og skal i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af den lavere toldsats er berettiget i henhold til toldlovgivningen.

| (184) | Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelse af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told. |
| --- | --- |

(184)

Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelse af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told.

| (185) | Statistikker vedrørende aluminiumshjul udtrykkes ofte i antal stk. Der er dog ikke defineret nogen supplerende enhed for aluminiumshjul i den kombinerede nomenklatur gengivet i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (22) om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif. Det er derfor nødvendigt at fastslå, at ikke kun vægten i kg eller ton, men også antal styk af den pågældende vare, der importeres, skal anføres i angivelsen om overgang til fri omsætning. |
| --- | --- |

(185)

Statistikker vedrørende aluminiumshjul udtrykkes ofte i antal stk. Der er dog ikke defineret nogen supplerende enhed for aluminiumshjul i den kombinerede nomenklatur gengivet i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (22) om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif. Det er derfor nødvendigt at fastslå, at ikke kun vægten i kg eller ton, men også antal styk af den pågældende vare, der importeres, skal anføres i angivelsen om overgang til fri omsætning.

22

9.   REGISTRERING

REGISTRERING

| (186) | Som nævnt i betragtning 3 gjorde Kommissionen importen af den pågældende vare til genstand for registrering. Registreringen fandt sted med henblik på eventuel efterfølgende opkrævning af told med tilbagevirkende kraft i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 4. |
| --- | --- |

(186)

Som nævnt i betragtning 3 gjorde Kommissionen importen af den pågældende vare til genstand for registrering. Registreringen fandt sted med henblik på eventuel efterfølgende opkrævning af told med tilbagevirkende kraft i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 4.

| (187) | I betragtning af konklusionerne i den foreløbige fase bør registreringen af import ophøre. |
| --- | --- |

(187)

I betragtning af konklusionerne i den foreløbige fase bør registreringen af import ophøre.

| (188) | Der er ikke truffet afgørelse om en eventuel anvendelse af antidumpingforanstaltninger med tilbagevirkende kraft på dette tidspunkt i sagen. |
| --- | --- |

(188)

Der er ikke truffet afgørelse om en eventuel anvendelse af antidumpingforanstaltninger med tilbagevirkende kraft på dette tidspunkt i sagen.

10.   OPLYSNINGER I DEN MIDLERTIDIGE FASE

OPLYSNINGER I DEN MIDLERTIDIGE FASE

| (189) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD TRADE's websted. Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der var blevet fremlagt specifikt for dem. Kommissionen modtog ingen bemærkninger. Bemærkninger efter forhåndsfremlæggelsen vedrørende andre aspekter af undersøgelsen, som ikke vedrører nøjagtigheden af beregningerne, vil blive taget i betragtning i den endelige fase af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(189)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD TRADE's websted. Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der var blevet fremlagt specifikt for dem. Kommissionen modtog ingen bemærkninger. Bemærkninger efter forhåndsfremlæggelsen vedrørende andre aspekter af undersøgelsen, som ikke vedrører nøjagtigheden af beregningerne, vil blive taget i betragtning i den endelige fase af undersøgelsen.

11.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (190) | I overensstemmelse med god forvaltningspraksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om en høring med Kommissionen inden for en fastsat tidsfrist. Interesserede parter kan desuden anmode om, at høringskonsulenten i handelsprocedurer griber ind. |
| --- | --- |

(190)

I overensstemmelse med god forvaltningspraksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om en høring med Kommissionen inden for en fastsat tidsfrist. Interesserede parter kan desuden anmode om, at høringskonsulenten i handelsprocedurer griber ind.

| (191) | Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase — |
| --- | --- |

(191)

Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumshjul til motorkøretøjer henhørende under HS-position 8701-8705, med eller uden tilbehør og med eller uden dæk, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8708 70 10 og ex 8708 70 50 (Taric-kode: 8708701015, 8708701050, 8708705015 og 8708705050) og med oprindelse i Marokko.

2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

| Land | Virksomhed | Midlertidig antidumpingtold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Marokko | HANDS 8 S.A. | 8,0  % | C873 |
| Alle andre virksomheder | 16,5  % | C999 |

Land

Virksomhed

Midlertidig antidumpingtold

Taric-tillægskode

Marokko

HANDS 8 S.A.

8,0  %

C873

Alle andre virksomheder

16,5  %

C999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd:
  »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af (den pågældende vare), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i [det pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«
  Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   Hvis der indgives en erklæring om overgang til fri omsætning vedrørende den i stk. 1 omhandlede vare, angives antallet af enheder af den importerede vare i det relevante felt i erklæringen, jf. dog den supplerende enhed, der er defineret i den kombinerede nomenklatur.

6.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1.   Interesserede parter skal indgive deres skriftlige bemærkninger vedrørende denne forordning til Kommissionen senest 15 kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

2.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med Kommissionen, skal anmode herom senest fem kalenderdage efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

3.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med høringskonsulenten i handelsprocedurer, skal anmode herom inden for fem kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse. Høringskonsulenten skal undersøge anmodninger, som indgives efter denne frist, og kan beslutte at imødekomme sådanne anmodninger, hvis det er hensigtsmæssigt.

Artikel 3

1.   Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2022/934.

2.   Oplysninger, der er indsamlet om varer, der er importeret til Unionen med henblik på forbrug højst 90 dage før ikrafttrædelsen af denne forordning, opbevares indtil den eventuelle ikrafttrædelse af endelige foranstaltninger eller denne procedures afslutning.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 finder anvendelse i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2022.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse hjul af aluminium med oprindelse i Marokko (EUT C 464 af 17.11.2021, s. 19).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/934 af 16. juni 2022 om at gøre importen af visse hjul af aluminium med oprindelse i Marokko til genstand for registrering (EUT L 162 af 17.6.2022, s. 27).

3

(4)  Kommissionen, How to Make an Anti-Dumping Complaint, A Guide, s. 7-8, men også s. 13, s. 27, s. 29, s. 52, s. 59 og s. 67; findes her: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/december/tradoc_112295.pdf.

4

How to Make an Anti-Dumping Complaint

(5)  Idem, s. 3.

5

(6)  Jf. punkt 108 i klagen og bilag D2 hertil.

6

(7)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

7

(8)  Som anført i betragtning 5 offentliggøres EU-producenternes og de to brugeres navne ikke af fortrolighedshensyn.

8

(9)  
  EUT C 86 af 16.3.2020, s. 6.

9

(10)  
  EUT C 86 af 16.3.2020, s. 6.

10

(11)  Henri-Louis Vedie,
  »L'automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique«
  , Policy Center for the New South, Policy Paper 20/34, november 2020 (finder her: https://www.policycenter.ma/sites/default/files/2021-01/PP%20-%2020-34%20%28Henri-louis%20Vedie%29_0.pdf).

11

»L'automobile: une filière marocaine stratégique, leader du secteur en Afrique«

(12)  Renault-gruppen eksporterede f.eks. mere end 95 % af sin produktion fra anlægget i Tangier (se https://www.tac.ma/news/english-1m-vehicles-exported-from-tangermed/).

12

(13)  Se
  »LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D'EXPORTATION«, Bulletin Officiel, 1995-02-15, nr. 4294, s. 117-121.

13

»LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D'EXPORTATION«,

(14)  Se
  »LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D'EXPORTATION«, Bulletin Officiel, 1995-02-15, nr. 4294, s. 117-121, senere ændret ved lov 14.21 for at ændre begrebet
  »zone franche«
  til
  »zone d'accélération industrielle«
  . Se også
  »Code des douanes et impôts indirects relevant de l'administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu'il a été modifié et complete«.

14

»LA LOI N° 19-94 RELATIVE AUX ZONES FRANCHES D'EXPORTATION«,

»zone franche«

»zone d'accélération industrielle«

»Code des douanes et impôts indirects relevant de l'administration des douanes et impôts indirects approuvé par le dahir portant loi n° 1-77-339 du 25 chaoual 1397 (9 octobre 1977), tel qu'il a été modifié et complete«.

(15)  EC — Anti-dumping duties on imports of cotton-type bed linen from India (WT/DS141/R, 30.10.2000, punkt 74-77).

15

(16)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse aluminiumshjul med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 29 af 20.1.2022, s. 34).

16

(17)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/109 af 23. januar 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer aluminiumshjul med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 18 af 24.1.2017, s. 1).

17

(18)  Gennemførelsesforordning (EU) 2017/109.

18

(19)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 964/2010 af 25. oktober 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse aluminiumshjul med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 282 af 28.10.2010, s. 1).

19

(20)  Gennemførelsesforordning (EU) 2017/109, betragtning 169.

20

(21)  Notat til dossieret om årsrapporter for 2021, som er offentliggjort af nogle bilfabrikanter.

21

(22)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

22

---

AFGØRELSER

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/142

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2022/1222

af 12. juli 2022

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i den særlige Lissabonunions forsamling

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207 sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Union (»Unionen«) er kontraherende part i Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (1) (»Genèveaftalen«), der trådte i kraft den 26. februar 2020. I henhold til Genèveaftalens artikel 21 er de kontraherende parter medlemmer af den særlige union (»Lissabonunionen«) oprettet ved Lissabonaftalen om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og deres internationale registrering (»Lissabonaftalen«). I henhold til Genèveaftalens artikel 22, stk. 2, litra a), nr. iii), har Lissabonunionens forsamling til opgave at ændre de fælles gennemførelsesforskrifter. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Union (»Unionen«) er kontraherende part i Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (1) (»Genèveaftalen«), der trådte i kraft den 26. februar 2020. I henhold til Genèveaftalens artikel 21 er de kontraherende parter medlemmer af den særlige union (»Lissabonunionen«) oprettet ved Lissabonaftalen om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og deres internationale registrering (»Lissabonaftalen«). I henhold til Genèveaftalens artikel 22, stk. 2, litra a), nr. iii), har Lissabonunionens forsamling til opgave at ændre de fælles gennemførelsesforskrifter.

| (2) | Genèveaftalens ikrafttræden har vist, at der er behov for at overveje ændringer af de fælles gennemførelsesforskrifter til Lissabonaftalen og Genèveaftalen (»de fælles gennemførelsesforskrifter«) for at forenkle og strømline procedurerne i henhold til Lissabonsystemet for international registrering af oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (»Lissabonsystemet«), herunder med henblik på at skabe større klarhed for brugerne af Lissabonsystemet. |
| --- | --- |

(2)

Genèveaftalens ikrafttræden har vist, at der er behov for at overveje ændringer af de fælles gennemførelsesforskrifter til Lissabonaftalen og Genèveaftalen (»de fælles gennemførelsesforskrifter«) for at forenkle og strømline procedurerne i henhold til Lissabonsystemet for international registrering af oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (»Lissabonsystemet«), herunder med henblik på at skabe større klarhed for brugerne af Lissabonsystemet.

| (3) | På Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsrets (WIPO's) generalforsamlinger den 14.-22. juli 2022 vil Lissabonunionens forsamling blive opfordret til at vedtage ændringer af de fælles gennemførelsesforskrifter. |
| --- | --- |

(3)

På Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsrets (WIPO's) generalforsamlinger den 14.-22. juli 2022 vil Lissabonunionens forsamling blive opfordret til at vedtage ændringer af de fælles gennemførelsesforskrifter.

| (4) | På sit fjerde møde, der fandt sted den 14.-16. juni 2022 i Genève, anbefalede arbejdsgruppen for udviklingen af Lissabonsystemet (»Lissabonarbejdsgruppen«) Lissabonunionens forsamling at vedtage forskellige ændringer af de fælles gennemførelsesforskrifter som foreslået af WIPO's sekretariat og ændret af Lissabonarbejdsgruppen. |
| --- | --- |

(4)

På sit fjerde møde, der fandt sted den 14.-16. juni 2022 i Genève, anbefalede arbejdsgruppen for udviklingen af Lissabonsystemet (»Lissabonarbejdsgruppen«) Lissabonunionens forsamling at vedtage forskellige ændringer af de fælles gennemførelsesforskrifter som foreslået af WIPO's sekretariat og ændret af Lissabonarbejdsgruppen.

| (5) | En foreslået ændring af regel 7, stk. 4, litra a), i de fælles gennemførelsesforskrifter sikrer, at kun ændringer vedrørende regel 5, stk. 2, skal være underlagt betaling af det gebyr, der er angivet i regel 8, stk. 1, nr. ii), i forbindelse med overførsel af en oprindelsesbetegnelse fra Lissabonaftalen til Genèveaftalen. Denne ændring vil lette tiltrædelsen af Genèveaftalen for de stater, der er part i Lissabonaftalen. |
| --- | --- |

(5)

En foreslået ændring af regel 7, stk. 4, litra a), i de fælles gennemførelsesforskrifter sikrer, at kun ændringer vedrørende regel 5, stk. 2, skal være underlagt betaling af det gebyr, der er angivet i regel 8, stk. 1, nr. ii), i forbindelse med overførsel af en oprindelsesbetegnelse fra Lissabonaftalen til Genèveaftalen. Denne ændring vil lette tiltrædelsen af Genèveaftalen for de stater, der er part i Lissabonaftalen.

| (6) | En foreslået ændring af regel 8, stk. 1, nr. ii), i de fælles gennemførelsesforskrifter vil begrænse gebyrerne for flere ændringer indgivet i samme anmodning til 800 CHF. Dette vil gøre Lissabonsystemet mere tiltrækkende, samtidig med at dets finansielle bæredygtighed bevares. |
| --- | --- |

(6)

En foreslået ændring af regel 8, stk. 1, nr. ii), i de fælles gennemførelsesforskrifter vil begrænse gebyrerne for flere ændringer indgivet i samme anmodning til 800 CHF. Dette vil gøre Lissabonsystemet mere tiltrækkende, samtidig med at dets finansielle bæredygtighed bevares.

| (7) | En foreslået ændring af regel 9, stk. 1, litra c) i de fælles gennemførelsesforskrifter vil præcisere, at det deri fastsatte generelle princip finder anvendelse på alle afslag, der modtages i overensstemmelse med regel 9, stk. 1, litra b), sammenholdt med regel 9, stk. 1, litra c). |
| --- | --- |

(7)

En foreslået ændring af regel 9, stk. 1, litra c) i de fælles gennemførelsesforskrifter vil præcisere, at det deri fastsatte generelle princip finder anvendelse på alle afslag, der modtages i overensstemmelse med regel 9, stk. 1, litra b), sammenholdt med regel 9, stk. 1, litra c).

| (8) | De foreslåede ændringer af regel 15 stk. 1, nr. i) og ii), i de fælles gennemførelsesforskrifter vil strømline proceduren vedrørende anmodning om indlæsning af en ændring, der forelægges WIPO's Internationale Bureau. |
| --- | --- |

(8)

De foreslåede ændringer af regel 15 stk. 1, nr. i) og ii), i de fælles gennemførelsesforskrifter vil strømline proceduren vedrørende anmodning om indlæsning af en ændring, der forelægges WIPO's Internationale Bureau.

| (9) | Den foreslåede udeladelse af regel 15, stk. 1, nr. vi), og den foreslåede ændring af regel 16, stk. 2, i de fælles gennemførelsesforskrifter vil sikre, at det i tilfælde af tilbagetrækning af et afkald i forbindelse med regel 6, stk. 1, litra d), vedrørende en mangel med hensyn til et krav baseret på en meddelelse i henhold til regel 5, stk. 3 eller 4, eller en erklæring i henhold til Genèveaftalens artikel 7, stk. 4, ikke længere er nødvendigt at betale gebyret for en ændring. I tilfælde af et afkald i henhold til regel 6, stk. 1, litra d), vil tilbagetrækningen af afkaldet være betinget af, at manglen afhjælpes. |
| --- | --- |

(9)

Den foreslåede udeladelse af regel 15, stk. 1, nr. vi), og den foreslåede ændring af regel 16, stk. 2, i de fælles gennemførelsesforskrifter vil sikre, at det i tilfælde af tilbagetrækning af et afkald i forbindelse med regel 6, stk. 1, litra d), vedrørende en mangel med hensyn til et krav baseret på en meddelelse i henhold til regel 5, stk. 3 eller 4, eller en erklæring i henhold til Genèveaftalens artikel 7, stk. 4, ikke længere er nødvendigt at betale gebyret for en ændring. I tilfælde af et afkald i henhold til regel 6, stk. 1, litra d), vil tilbagetrækningen af afkaldet være betinget af, at manglen afhjælpes.

| (10) | De foreslåede ændringer af de fælles gennemførelsesforskrifter bør træde i kraft den 1. januar 2023 og bør forenkle og strømline procedurerne under Lissabonsystemet og skabe større klarhed for dets brugere, hvilket er til gavn for Lissabonsystemets brugere, beskyttede parter og interessenter i Unionen. |
| --- | --- |

(10)

De foreslåede ændringer af de fælles gennemførelsesforskrifter bør træde i kraft den 1. januar 2023 og bør forenkle og strømline procedurerne under Lissabonsystemet og skabe større klarhed for dets brugere, hvilket er til gavn for Lissabonsystemets brugere, beskyttede parter og interessenter i Unionen.

| (11) | Unionen bør derfor støtte vedtagelsen af disse ændringer. |
| --- | --- |

(11)

Unionen bør derfor støtte vedtagelsen af disse ændringer.

| (12) | Under hensyntagen til de holdninger, som delegationerne gav udtryk for på det fjerde møde i Lissabonarbejdsgruppen med hensyn til regel 5, stk. 4, i de fælles gennemførelsesforskrifter, og som led i konklusionerne fra arbejdsgruppens møde opfordrede formanden desuden Unionens delegation til senere at forelægge et skriftligt forslag til viderebehandling på arbejdsgruppens næste møde. |
| --- | --- |

(12)

Under hensyntagen til de holdninger, som delegationerne gav udtryk for på det fjerde møde i Lissabonarbejdsgruppen med hensyn til regel 5, stk. 4, i de fælles gennemførelsesforskrifter, og som led i konklusionerne fra arbejdsgruppens møde opfordrede formanden desuden Unionens delegation til senere at forelægge et skriftligt forslag til viderebehandling på arbejdsgruppens næste møde.

| (13) | Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Lissabonunionens forsamling — |
| --- | --- |

(13)

Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Lissabonunionens forsamling —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne på mødet i Lissabonunionens forsamling inden for rammerne af WIPO's generalforsamlinger fra den 14. til den 22. juli 2022, er at støtte vedtagelsen af ændringer af de fælles gennemførelsesforskrifter, jf. afdeling 1 i bilaget til denne afgørelse.

Unionens repræsentanter kan også tilslutte sig ændringer af de foreslåede ændringer, så længe disse ikke ændrer indholdet betydeligt.

Unionen forelægger som forberedelse til det næste møde i Lissabonarbejdsgruppen et skriftligt forslag for WIPO's sekretariat med foreslåede ændringer af regel 5 i de fælles gennemførelsesforskrifter, jf. afdeling 2 i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2022.

På Rådets vegne

Z. STANJURA

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2019/1754 af 7. oktober 2019 om Den Europæiske Unions tiltrædelse af Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser (EUT L 271 af 24.10.2019, s. 12).

1

---

BILAG

Afdeling 1:

FORESLÅEDE ÆNDRINGER af de fælles gennemførelsesforskrifter til Lissabonaftalen om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og deres internationale registrering og Genèveaftalen om Lissabonaftalen vedrørende oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser

som anbefalet af WIPO's arbejdsgruppe for udviklingen af Lissabonsystemet med henblik på vedtagelse i Lissabonunionen inden for rammerne af WIPO's generalforsamlinger i 2022:

I overskriften ændres »som gældende fra 8. december 2021
  « til »som gældende fra 1. januar 2023
  «.

Kapitel II

Ansøgning og international registrering

Regel 7

Opførelse i det internationale register

Gennemførelse af Genèveaftalens artikel 29, stk. 4, og artikel 31, stk. 1

Regel 7, stk. 4, litra a), affattes således:

| »a) | I tilfælde, hvor en stat, der er part i aftalen fra 1967, har ratificeret eller tiltrådt Genèveaftalen, finder regel 5, stk. 2-4, tilsvarende anvendelse på internationale registreringer eller oprindelsesbetegnelser, der er gyldige i henhold til aftalen fra 1967, for så vidt angår den pågældende stat. Det Internationale Bureau undersøger sammen med den berørte kompetente myndighed eventuelle ændringer, der skal foretages i lyset af kravene i regel 3, stk. 1, og regel 5, stk. 2-4, med henblik på deres registrering i henhold til Genèveaftalen, og underretter alle andre kontraherende parter, der er parter i Genèveaftalen, om de internationale registreringer, der er foretaget i denne forbindelse. Ændringer vedrørende regel 5, stk. 2, er betinget af betalingen af det gebyr, der er fastsat i regel 8, stk. 1, nr. ii).« |
| --- | --- |

»a)

I tilfælde, hvor en stat, der er part i aftalen fra 1967, har ratificeret eller tiltrådt Genèveaftalen, finder regel 5, stk. 2-4, tilsvarende anvendelse på internationale registreringer eller oprindelsesbetegnelser, der er gyldige i henhold til aftalen fra 1967, for så vidt angår den pågældende stat. Det Internationale Bureau undersøger sammen med den berørte kompetente myndighed eventuelle ændringer, der skal foretages i lyset af kravene i regel 3, stk. 1, og regel 5, stk. 2-4, med henblik på deres registrering i henhold til Genèveaftalen, og underretter alle andre kontraherende parter, der er parter i Genèveaftalen, om de internationale registreringer, der er foretaget i denne forbindelse. Ændringer vedrørende regel 5, stk. 2, er betinget af betalingen af det gebyr, der er fastsat i regel 8, stk. 1, nr. ii).«

Regel 8

Gebyrer

Gebyrbeløb

Regel 8, stk. 1, nr. ii), affattes således:

| »ii) | gebyr for en ændring af en international registrering3: 500
  tillægsgebyr for en eller flere yderligere ændringer indgivet i samme anmodning: 300«. |
| --- | --- |

»ii)

gebyr for en ændring af en international registrering3: 500

tillægsgebyr for en eller flere yderligere ændringer indgivet i samme anmodning: 300«.

Fodnote 3 affattes således:

| »(3) | For en international registrering, der henviser til et geografisk område i et mindst udviklet land (LDC), nedsættes gebyret i overensstemmelse med de lister, der er opstillet af De Forenede Nationer, til 50 % af det foreskrevne beløb (afrundet til nærmeste hele tal). I så fald vil gebyret beløbe sig til 500 schweiziske franc for en international registrering, der henviser til et geografisk oprindelsesområde i et LDC-land, til 250 schweiziske franc for en ændring af en international registrering, der henviser til et geografisk oprindelsesområde beliggende i et LDC-land, og til 150 schweiziske franc for et tillægsgebyr for en eller flere yderligere ændringer, der er indgivet i samme ansøgning. Disse gebyrnedsættelser finder anvendelse tre år efter Genèveaftalens ikrafttræden.« |
| --- | --- |

»(3)

Kapitel III

Kapitel III

Afslag og andre foranstaltninger i henseende til international registrering

Afslag og andre foranstaltninger i henseende til international registrering

Regel 9

Regel 9

Afslag

Underretning til Det Internationale Bureau

Underretning til Det Internationale Bureau

Regel 9, stk. 1, litra c), affattes således:

| »c) | Med mindre det modsatte er påvist af den kompetente myndighed som omhandlet i litra a), anses meddelelsen om international registrering som omhandlet i litra b) for at være modtaget af den kompetente myndighed 20 dage efter den dato, der er angivet i meddelelsen.« |
| --- | --- |

»c)

Med mindre det modsatte er påvist af den kompetente myndighed som omhandlet i litra a), anses meddelelsen om international registrering som omhandlet i litra b) for at være modtaget af den kompetente myndighed 20 dage efter den dato, der er angivet i meddelelsen.«

Regel 15

Regel 15

Ændringer

Tilladte ændringer

Tilladte ændringer

Regel 15, stk. 1, ændres således:

| 1) | Nr. i) affattes således:






  »i) | en ændring af de beskyttede parter, som består i tilføjelse eller sletning af en eller flere beskyttede parter, eller en ændring af navne eller adresser på de beskyttede parter eller den fysiske person eller den juridiske enhed, der er omhandlet i Genèveaftalens artikel 5, stk. 2, nr. ii)«. |
| --- | --- | --- |

1)

Nr. i) affattes således:

»i)

en ændring af de beskyttede parter, som består i tilføjelse eller sletning af en eller flere beskyttede parter, eller en ændring af navne eller adresser på de beskyttede parter eller den fysiske person eller den juridiske enhed, der er omhandlet i Genèveaftalens artikel 5, stk. 2, nr. ii)«.

| 2) | Nr. ii) udgår. |
| --- | --- |

2)

Nr. ii) udgår.

| 3) | Nr. vi) udgår. |
| --- | --- |

3)

Nr. vi) udgår.

Regel 16

Regel 16

Afkald på beskyttelse

Tilbagetrækning af afkald

Tilbagetrækning af afkald

Regel 16, stk. 2, ændres således:

Litra a) affattes således:

| »a) | Ethvert afkald, herunder afkald i henhold til regel 6, stk. 1, litra d), kan trækkes helt eller delvist tilbage på ethvert tidspunkt af den kontraherende oprindelsesparts kompetente myndighed eller i henhold til Genèveaftalens artikel 5, stk. 3, af de beskyttede parter eller den fysiske person eller den juridiske enhed som omhandlet i aftalens artikel 5, stk. 2, nr. ii), eller af den kontraherende oprindelsesparts kompetente myndighed, betinget af afhjælpning af manglen i tilfælde af afkald i henhold til regel 6, stk. 1, litra d).« |
| --- | --- |

»a)

Ethvert afkald, herunder afkald i henhold til regel 6, stk. 1, litra d), kan trækkes helt eller delvist tilbage på ethvert tidspunkt af den kontraherende oprindelsesparts kompetente myndighed eller i henhold til Genèveaftalens artikel 5, stk. 3, af de beskyttede parter eller den fysiske person eller den juridiske enhed som omhandlet i aftalens artikel 5, stk. 2, nr. ii), eller af den kontraherende oprindelsesparts kompetente myndighed, betinget af afhjælpning af manglen i tilfælde af afkald i henhold til regel 6, stk. 1, litra d).«

Afdeling 2:

Afdeling 2:

I det skriftlige forslag med forslag til ændringer af regel 5 i de fælles gennemførelsesforskrifter indtages følgende holdning:

Kapitel II

Kapitel II

Ansøgning og international registrering

Ansøgning og international registrering

Regel 5

Regel 5

Krav vedrørende ansøgningen

I regel 5 udgår stk. 4.

Begrundelse:

Den foreslåede udeladelse af regel 5, stk. 4, i de fælles gennemførelsesforskrifter (ansøgning omfattet af Genèveaftalen — undertegnelse og/eller hensigtserklæring om anvendelse) er berettiget, idet kravet om undertegnelse allerede er opfyldt og kontrolleret på tidspunktet for den oprindelige registreringsansøgning. Kravene om hensigtserklæring og udøvelse af kontrol over anvendelsen er i strid med oprindelsesbetegnelsernes eller de geografiske betegnelsers bestanddele. Oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser er beskyttede mod enhver anvendelse, der er i strid med de anerkendte specifikationer, selv hvis de berørte produkter ikke markedsføres i det land, hvor misbruget opdages. Desuden forudsætter deres internationale registrering nødvendigvis kontrol af deres anvendelse i den kontraherende stat, som de har oprindelse i.

---

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/147 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/147

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2022/1223

af 12. juli 2022

om tildeling af midler, der er frigjort fra projekter under 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond, til finansiering af foranstaltninger til håndtering af fødevaresikkerhedskrisen og det økonomiske chok i landene i Afrika, Caribien og Stillehavet (ACS) i forlængelse af Ruslands angrebskrig mod Ukraine

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af Fællesskabets bistand i henhold til den flerårige finansielle ramme for perioden 2008-2013 i overensstemmelse med AVS-EF-partnerskabsaftalen samt om finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke EF-traktatens fjerde del finder anvendelse (1) (den interne aftale om 10. EUF), særlig artikel 1, stk. 5,

under henvisning til den interne aftale mellem repræsentanterne for Den Europæiske Unions medlemsstaters regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering af Den Europæiske Unions bistand i henhold til den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020 i overensstemmelse med AVS-EU-partnerskabsaftalen samt om tildeling af finansiel bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke fjerde del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde finder anvendelse (2) (den interne aftale om 11. EUF), særlig artikel 1, stk. 4 og 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forlængelse af Ruslands angrebskrig mod Ukraine forværres fødevaresikkerhedssituationen i verden hurtigt, og mange af de berørte lande er de mindst udviklede lande eller lavindkomstlande med fødevareunderskud. |
| --- | --- |

(1)

I forlængelse af Ruslands angrebskrig mod Ukraine forværres fødevaresikkerhedssituationen i verden hurtigt, og mange af de berørte lande er de mindst udviklede lande eller lavindkomstlande med fødevareunderskud.

| (2) | Der er allerede afsat 3 mia. EUR under den geografiske søjle i instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 (3). Af dette beløb er 2,3 mia. EUR blevet afsat i landene i Afrika, Caribien og Stillehavet (ACS) til finansiering af foranstaltninger inden for landbrug, ernæring, vand og sanitet i perioden 2021-2024. I betragtning af omfanget af behovene og de forventede konsekvenser bør der mobiliseres yderligere midler til støtte for de hårdest ramte partnerlande. |
| --- | --- |

(2)

Der er allerede afsat 3 mia. EUR under den geografiske søjle i instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 (3). Af dette beløb er 2,3 mia. EUR blevet afsat i landene i Afrika, Caribien og Stillehavet (ACS) til finansiering af foranstaltninger inden for landbrug, ernæring, vand og sanitet i perioden 2021-2024. I betragtning af omfanget af behovene og de forventede konsekvenser bør der mobiliseres yderligere midler til støtte for de hårdest ramte partnerlande.

| (3) | Unionen er tæt på fuldt ud at have gennemført det oprindelige budget for humanitær bistand til fødevaresikkerhed og dertil knyttede behov i ACS-landene, der blev kortlagt, inden Ruslands angrebskrig i Ukraine begyndte. I betragtning af den ekstraordinært alvorlige fødevaresikkerhedssituation i ACS-landene er der behov for at supplere disse midler med passende ressourcer til at reagere på den yderligere forværring af humanitære behov og sikre kontinuitet i samarbejdet om at overgå fra krise til stabile udviklingsbetingelser. |
| --- | --- |

(3)

Unionen er tæt på fuldt ud at have gennemført det oprindelige budget for humanitær bistand til fødevaresikkerhed og dertil knyttede behov i ACS-landene, der blev kortlagt, inden Ruslands angrebskrig i Ukraine begyndte. I betragtning af den ekstraordinært alvorlige fødevaresikkerhedssituation i ACS-landene er der behov for at supplere disse midler med passende ressourcer til at reagere på den yderligere forværring af humanitære behov og sikre kontinuitet i samarbejdet om at overgå fra krise til stabile udviklingsbetingelser.

| (4) | Det Europæiske Råd opfordrede i sine konklusioner af 24.-25. marts 2022 Kommissionen til at prioritere arbejdet med global fødevaresikkerhed og -prisoverkommelighed, navnlig ved at støtte fødevaresikkerhed og landbrug i Ukraine og i de mest sårbare og udsatte tredjelande. |
| --- | --- |

(4)

Det Europæiske Råd opfordrede i sine konklusioner af 24.-25. marts 2022 Kommissionen til at prioritere arbejdet med global fødevaresikkerhed og -prisoverkommelighed, navnlig ved at støtte fødevaresikkerhed og landbrug i Ukraine og i de mest sårbare og udsatte tredjelande.

| (5) | Det Europæiske Råd opfordrede i sine konklusioner af 30.-31. maj 2022 Kommissionen til at undersøge muligheden for at mobilisere reserver fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) for at støtte de mest berørte partnerlande. |
| --- | --- |

(5)

Det Europæiske Råd opfordrede i sine konklusioner af 30.-31. maj 2022 Kommissionen til at undersøge muligheden for at mobilisere reserver fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) for at støtte de mest berørte partnerlande.

| (6) | Rådet støttede i sine konklusioner af 20. juni 2022 Team Europes indsats over for global fødevareusikkerhed og opfordrede Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og medlemsstaterne til at prioritere deres finansielle støtte til at tilgodese den globale fødevaresikkerhed, herunder umiddelbare humanitære behov, hvilket omfatter finansiel og teknisk bistand til fødevareimporterende lande, hvor det er nødvendigt, samt mellem- til langsigtede bæredygtige fødevaresystemer og øget lokal produktion med henblik på større modstandsdygtighed og undersøge alle tilgængelige finansieringskilder, herunder mobilisering af reserver fra EUF. |
| --- | --- |

(6)

Rådet støttede i sine konklusioner af 20. juni 2022 Team Europes indsats over for global fødevareusikkerhed og opfordrede Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og medlemsstaterne til at prioritere deres finansielle støtte til at tilgodese den globale fødevaresikkerhed, herunder umiddelbare humanitære behov, hvilket omfatter finansiel og teknisk bistand til fødevareimporterende lande, hvor det er nødvendigt, samt mellem- til langsigtede bæredygtige fødevaresystemer og øget lokal produktion med henblik på større modstandsdygtighed og undersøge alle tilgængelige finansieringskilder, herunder mobilisering af reserver fra EUF.

| (7) | Rådet understregede endvidere betydningen af, at Unionen udviser stærk solidaritet gennem en hurtig og omfattende indsats baseret på effektiv multilateralisme, som bygger på Kommissionens meddelelse af 23. marts 2022 om »Beskyttelse af fødevaresikkerheden og styrkelse af fødevaresystemernes modstandsdygtighed« og på de tre søjler — handel, solidaritet og produktion — i missionen vedrørende fødevare- og landbrugsmodstandsdygtighed (FARM), som Det Europæiske Råd har hilst velkommen, og som i fuld udstrækning er samordnet med De Forenede Nationers globale kriseberedskabsgruppe (GCRG) og andre relevante internationale initiativer, navnlig den globale alliance for fødevaresikkerhed, der er iværksat af G7. |
| --- | --- |

(7)

Rådet understregede endvidere betydningen af, at Unionen udviser stærk solidaritet gennem en hurtig og omfattende indsats baseret på effektiv multilateralisme, som bygger på Kommissionens meddelelse af 23. marts 2022 om »Beskyttelse af fødevaresikkerheden og styrkelse af fødevaresystemernes modstandsdygtighed« og på de tre søjler — handel, solidaritet og produktion — i missionen vedrørende fødevare- og landbrugsmodstandsdygtighed (FARM), som Det Europæiske Råd har hilst velkommen, og som i fuld udstrækning er samordnet med De Forenede Nationers globale kriseberedskabsgruppe (GCRG) og andre relevante internationale initiativer, navnlig den globale alliance for fødevaresikkerhed, der er iværksat af G7.

| (8) | I betragtning af de betydelige konsekvenser i forskellige ACS-lande kan den ekstraordinære mobilisering af frigjorte midler fra projekter under 10. og 11. EUF give Unionen og dens medlemsstater mulighed for at gøre mere for at afbøde krisen, idet der gives særlig fokus til de mest sårbare og udsatte ACS-lande. |
| --- | --- |

(8)

I betragtning af de betydelige konsekvenser i forskellige ACS-lande kan den ekstraordinære mobilisering af frigjorte midler fra projekter under 10. og 11. EUF give Unionen og dens medlemsstater mulighed for at gøre mere for at afbøde krisen, idet der gives særlig fokus til de mest sårbare og udsatte ACS-lande.

| (9) | Disse midler bør finansiere foranstaltninger med henblik på at støtte fødevareproduktion og fødevaresystemers modstandsdygtighed, humanitær bistand og makroøkonomisk støtte for at sikre makroøkonomisk stabilitet, hjælpe med at genvinde finanspolitisk råderum og øge de internationale reserver, navnlig gennem multilaterale organer. Midlerne bør omfatte støtteudgifter som omhandlet i artikel 6 i den interne aftale om 11. EUF. |
| --- | --- |

(9)

Disse midler bør finansiere foranstaltninger med henblik på at støtte fødevareproduktion og fødevaresystemers modstandsdygtighed, humanitær bistand og makroøkonomisk støtte for at sikre makroøkonomisk stabilitet, hjælpe med at genvinde finanspolitisk råderum og øge de internationale reserver, navnlig gennem multilaterale organer. Midlerne bør omfatte støtteudgifter som omhandlet i artikel 6 i den interne aftale om 11. EUF.

| (10) | I henhold til artikel 153 i aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (4) vil Det Forenede Kongeriges andel af disse midler ikke blive genanvendt. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 153 i aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (4) vil Det Forenede Kongeriges andel af disse midler ikke blive genanvendt.

| (11) | Da artikel 14, stk. 3, i den interne aftale om 11. EUF fastsætter, at denne aftale forbliver i kraft, så længe det er nødvendigt for, at alle transaktioner, der finansieres i henhold til AVS-EU-partnerskabsaftalen, kan fuldføres, fortolkes dette således, at det omfatter den nuværende ekstraordinære mobilisering af frigjorte midler fra 10. og 11. EUF til finansiering af foranstaltninger til håndtering af fødevaresikkerhedskrisen og det økonomiske chok i ACS-landene i forlængelse af Ruslands angrebskrig mod Ukraine. |
| --- | --- |

(11)

Da artikel 14, stk. 3, i den interne aftale om 11. EUF fastsætter, at denne aftale forbliver i kraft, så længe det er nødvendigt for, at alle transaktioner, der finansieres i henhold til AVS-EU-partnerskabsaftalen, kan fuldføres, fortolkes dette således, at det omfatter den nuværende ekstraordinære mobilisering af frigjorte midler fra 10. og 11. EUF til finansiering af foranstaltninger til håndtering af fødevaresikkerhedskrisen og det økonomiske chok i ACS-landene i forlængelse af Ruslands angrebskrig mod Ukraine.

| (12) | Midlerne bør anvendes i overensstemmelse med de regler og procedurer, der gælder for 11. EUF, jf. Rådets forordning (EU) 2015/322 (5) og (EU) 2018/1877 (6). |
| --- | --- |

(12)

Midlerne bør anvendes i overensstemmelse med de regler og procedurer, der gælder for 11. EUF, jf. Rådets forordning (EU) 2015/322 (5) og (EU) 2018/1877 (6).

| (13) | Genanvendte midler fra 10. EUF, der ikke tidligere er blevet disponeret over i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i den interne aftale om 11. EUF, eller som er frigjort i overensstemmelse med nævnte aftales artikel 1, stk. 4, forbliver 10. EUF's midler i henhold til artikel 1, stk. 2, litra a), i den interne aftale om 10. EUF. |
| --- | --- |

(13)

Genanvendte midler fra 10. EUF, der ikke tidligere er blevet disponeret over i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i den interne aftale om 11. EUF, eller som er frigjort i overensstemmelse med nævnte aftales artikel 1, stk. 4, forbliver 10. EUF's midler i henhold til artikel 1, stk. 2, litra a), i den interne aftale om 10. EUF.

| (14) | Genanvendte midler fra 11. EUF, der ikke tidligere er blevet disponeret over, eller som er frigjort i overensstemmelse med artikel 24, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1877, forbliver 11. EUF's midler i henhold til artikel 1, stk. 2, litra a), i den interne aftale om 11. EUF — |
| --- | --- |

(14)

Genanvendte midler fra 11. EUF, der ikke tidligere er blevet disponeret over, eller som er frigjort i overensstemmelse med artikel 24, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1877, forbliver 11. EUF's midler i henhold til artikel 1, stk. 2, litra a), i den interne aftale om 11. EUF —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Et beløb på op til højst 600 000 000 EUR fra midler, der er frigjort fra projekter under 10. og 11. EDF, tildeles ekstraordinært til finansiering af foranstaltninger til håndtering af fødevaresikkerhedskrisen og det økonomiske chok i ACS-landene i forlængelse af Ruslands angrebskrig mod Ukraine.

2.   De i stk. 1 omhandlede midler bør finansiere foranstaltninger med henblik på at yde støtte som følger:

| — | op til 350 000 000 EUR til fødevareproduktion og fødevaresystemers modstandsdygtighed, |
| --- | --- |

—

op til 350 000 000 EUR til fødevareproduktion og fødevaresystemers modstandsdygtighed,

| — | op til 150 000 000 EUR til humanitær bistand og |
| --- | --- |

—

op til 150 000 000 EUR til humanitær bistand og

| — | op til 100 000 000 EUR til makroøkonomisk støtte. |
| --- | --- |

—

op til 100 000 000 EUR til makroøkonomisk støtte.

3.   Af det i stk. 1 omhandlede beløb tildeles op til 488 000 000 EUR fra 10. EUF og op til 112 000 000 EUR fra 11. EUF. Af disse midler tildeles højst 18 000 000 EUR til dækning af de støtteudgifter, som Kommissionen afholder.

4.   Midlerne omhandlet i stk. 1 skal anvendes til finansielle forpligtelser i overensstemmelse med de regler og procedurer, der gælder for 11. EUF, jf. forordning (EU) 2015/322 og (EU) 2018/1877.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2022.

På Rådets vegne

Z. STANJURA

Formand

---

(1)  
  EUT L 247 af 9.9.2006, s. 32.

1

(2)  
  EUT L 210 af 6.8.2013, s. 1.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa, og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 (EUT L 209 af 14.6.2021, s. 1).

3

(4)  
  EUT L 29 af 31.1.2020, s. 7.

4

(5)  Rådets forordning (EU) 2015/322 af 2. marts 2015 om gennemførelse af 11. Europæiske Udviklingsfond (EUT L 58 af 3.3.2015, s. 1).

5

(6)  Rådets forordning (EU) 2018/1877 af 26. november 2018 om finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond og om ophævelse af Rådets forordning (EU) 2015/323 (EUT L 307 af 3.12.2018, s. 1).

6

---

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/150 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/150

---

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉS AFGØRELSE (FUSP) 2022/1224

af 13. juli 2022

om udnævnelse af den øverstbefalende for EU-styrken i Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (Atalanta) og om ophævelse af afgørelse (FUSP) 2022/1179 (ATALANTA/5/2022)

DEN UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITISKE KOMITÉ HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 38,

under henvisning til Rådets fælles aktion 2008/851/FUSP af 10. november 2008 om Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (1), særlig artikel 6, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 6, stk. 1, i fælles aktion 2008/851/FUSP bemyndigede Rådet Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) til at træffe de relevante afgørelser om udnævnelse af den øverstbefalende for EU-styrken i Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (Atalanta) (den »øverstbefalende for EU-styrken«). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 6, stk. 1, i fælles aktion 2008/851/FUSP bemyndigede Rådet Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) til at træffe de relevante afgørelser om udnævnelse af den øverstbefalende for EU-styrken i Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (Atalanta) (den »øverstbefalende for EU-styrken«).

| (2) | Den 7. juli 2022 vedtog PSC afgørelse (FUSP) 2022/1179 (2) om udnævnelse af kontreadmiral Riccardo MARCHIÓ til øverstbefalende for EU-styrken. |
| --- | --- |

(2)

Den 7. juli 2022 vedtog PSC afgørelse (FUSP) 2022/1179 (2) om udnævnelse af kontreadmiral Riccardo MARCHIÓ til øverstbefalende for EU-styrken.

| (3) | Den 2. juni 2022 indstillede den øverstbefalende for EU-operationen kommandør Rui Miguel Marcelo CORREIA til ny øverstbefalende for EU-styrken fra den 4. august 2022. De portugisiske myndigheder har oplyst, at kommandør Rui Miguel Marcelo CORREIA vil blive forfremmet til flotilleadmiral, når han er udnævnt til øverstbefalende for EU-styrken. |
| --- | --- |

(3)

Den 2. juni 2022 indstillede den øverstbefalende for EU-operationen kommandør Rui Miguel Marcelo CORREIA til ny øverstbefalende for EU-styrken fra den 4. august 2022. De portugisiske myndigheder har oplyst, at kommandør Rui Miguel Marcelo CORREIA vil blive forfremmet til flotilleadmiral, når han er udnævnt til øverstbefalende for EU-styrken.

| (4) | EU's Militærkomité tilsluttede sig den 9. juni 2022 denne indstilling. |
| --- | --- |

(4)

EU's Militærkomité tilsluttede sig den 9. juni 2022 denne indstilling.

| (5) | Afgørelse (FUSP) 2022/1179 bør derfor ophæves — |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse (FUSP) 2022/1179 bør derfor ophæves —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Flotilleadmiral Rui Miguel Marcelo CORREIA udnævnes herved til øverstbefalende for EU-styrken i Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (Atalanta) fra den 4. august 2022.

Artikel 2

Afgørelse (FUSP) 2022/1179 ophæves.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 4. august 2022.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2022.

På Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités vegne

D. PRONK

Formand

---

(1)  
  EUT L 301 af 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komités afgørelse (FUSP) 2022/1179 af 7. juli 2022 om udnævnelse af den øverstbefalende for EU-styrken i Den Europæiske Unions militæroperation med henblik på at bidrage til at afskrække fra, forebygge og bekæmpe piratvirksomhed og væbnede røverier ud for Somalias kyster (Atalanta) og om ophævelse af afgørelse (FUSP) 2022/217 (ATALANTA/4/2022) (EUT L 183 af 8.7.2022, s. 83).

2

---

Berigtigelser

| 15.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 188/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 188/152

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/913 af 30. maj 2022om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2019/1793 om midlertidig forøgelse af den offentlige kontrol og beredskabsforanstaltninger, der regulerer indførsel til Unionen af visse varer fra visse tredjelande, til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/625 og (EF) nr. 178/2002

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 158 af 13. juni 2022
  )

På side 13, bilaget, bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2019/1793, tabellen, affattes række 18 således:

| »18 | Nigeria (NG) | Sesamum seeds
  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (2) | 50« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

»18

Nigeria (NG)

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (2)

50«

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

På side 18, bilaget, Bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2019/1793, tabellen, affattes række 6 således:

| »6 | Ethiopia (ET) | Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta | 0904 | | Aflatoxins | 50 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices


  (Food – dried spices) | 0910 |
| Sesamum seeds


  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 50« |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

»6

Ethiopia (ET)

Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta

0904

Aflatoxins

50

Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices

(Food – dried spices)

0910

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (6)

50«

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

På side 19, bilaget, Bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2019/1793, tabellen, affattes række 10 således:

| »10 | India (IN) | Betel leaves (Piper betle L.)


  (Food) | ex 1404 90 00 | 10 | Salmonella (2) | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peppers of the genus Capsicum (sweet or other than sweet)


  (Food – dried, roasted, crushed or ground) | 0904 21 10 ; | | Aflatoxins | 20 |
| ex 0904 22 00 ; | 11; 19 |
| ex 0904 21 90 ; | 20 |
| ex 2005 99 10 ; | 10; 90 |
| ex 2005 99 80 | 94 |
| Groundnuts (peanuts),
  in shell | 1202 41 00 | | | |
| | | Groundnuts (peanuts), shelled | 1202 42 00 | | | |
| | | Peanut butter | 2008 11 10 | | | |
| | | Groundnuts (peanuts), otherwise prepared or preserved, including mixtures | 2008 11 91 ;
  2008 11 96 ;
  2008 11 98 ; | | Aflatoxins | 50 |
| | | ex 2008 19 12 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 19 ; | 50 | | |
| | | ex 2008 19 92 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 95 ; | 40 | | |
| | | ex 2008 19 99 | 50 | | |
| | Oilcake and other solid residues, whether or not ground or in the form of pellets, resulting from the extraction of groundnut oil | 2305 00 00 | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | Groundnut flours and meals | ex 1208 90 00 | 20 | | |
| | Groundnuts paste
  (Food and feed) | ex 2007 10 10 | 80 | | |
| ex 2007 10 99 | 50 |
| ex 2007 99 39 | 07; 08 |
| | Peppers of the genus Capsicum (other than sweet)


  (Food – fresh, chilled or frozen) | ex 0709 60 99 ; | 20 | Pesticide residues (4) (5) | 20 |
| ex 0710 80 59 | 20 |
| | Sesamum seeds


  (Food and feed) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 20 |
| ex 2008 19 19 | 40 | -
  Pesticide residues (11) | 50 |
| ex 2008 19 99 | 40 |
| | Locust beans (carob) | 1212 92 00 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Locust beans seeds, not decorticated, crushed or ground | 1212 99 41 | |
| | Mucilages and thickeners, whether or not modified, derived from locust beans or locust bean seeds


  (Food and feed) | 1302 32 10 | |
| | Guar gum


  (Food and feed) | ex 1302 32 90 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| Pentachlorophenol and dioxins (3) | 5 |
| Mixtures of food additives containing locust bean gum or guar gum


  (Food) | ex 2106 90 92
  ex 2106 90 98
  ex 3824 99 93
  ex 3824 99 96 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta | 0904 | | | |
| | Vanilla | 0905 | | | |
| | Cinnamon and cinnamon-tree flowers | 0906 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Cloves (whole fruit, cloves and stems) | 0907 | | | |
| | Nutmeg, mace and cardamoms | 0908 | | | |
| | | Seeds of anise, badian, fennel, coriander, cumin or caraway; juniper berries | 0909 | | | |
| | | Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices


  (Food – dried spices) | 0910 | | | |
| | | Sauces and preparations thereof; mixed condiments and mixed seasonings; mustard flours and meals and prepared mustard


  (Food) | 2103 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | | Calcium carbonate


  (Food and feed) | ex 2106 90 92/98
  ex 2530 90 00
  ex 2836 50 00 | | Pesticide residues (11) | 20 |
| | Food supplements containing botanicals


  (Food) | ex 1302
  ex 2106 | | Pesticide residues (11) | 20« |

»10

India (IN)

Betel leaves (Piper betle L.)

(Food)

ex 1404 90 00

10

Salmonella (2)

10

Peppers of the genus Capsicum (sweet or other than sweet)

(Food – dried, roasted, crushed or ground)

0904 21 10 ;

Aflatoxins

20

ex 0904 22 00 ;

11; 19

ex 0904 21 90 ;

20

ex 2005 99 10 ;

10; 90

ex 2005 99 80

94

Groundnuts (peanuts),

in shell

1202 41 00

Groundnuts (peanuts), shelled

1202 42 00

Peanut butter

2008 11 10

Groundnuts (peanuts), otherwise prepared or preserved, including mixtures

2008 11 91 ;

2008 11 96 ;

2008 11 98 ;

Aflatoxins

50

ex 2008 19 12 ;

40

ex 2008 19 19 ;

50

ex 2008 19 92 ;

40

ex 2008 19 95 ;

40

ex 2008 19 99

50

Oilcake and other solid residues, whether or not ground or in the form of pellets, resulting from the extraction of groundnut oil

2305 00 00

Groundnut flours and meals

ex 1208 90 00

20

Groundnuts paste

(Food and feed)

ex 2007 10 10

80

ex 2007 10 99

50

ex 2007 99 39

07; 08

Peppers of the genus Capsicum (other than sweet)

(Food – fresh, chilled or frozen)

ex 0709 60 99 ;

20

Pesticide residues (4) (5)

20

ex 0710 80 59

20

Sesamum seeds

(Food and feed)

1207 40 90

Salmonella (6)

20

ex 2008 19 19

40

-

Pesticide residues (11)

50

ex 2008 19 99

40

Locust beans (carob)

1212 92 00

Pesticide residues (11)

20

Locust beans seeds, not decorticated, crushed or ground

1212 99 41

Mucilages and thickeners, whether or not modified, derived from locust beans or locust bean seeds

(Food and feed)

1302 32 10

Guar gum

(Food and feed)

ex 1302 32 90

Pesticide residues (11)

20

Pentachlorophenol and dioxins (3)

5

Mixtures of food additives containing locust bean gum or guar gum

(Food)

ex 2106 90 92

ex 2106 90 98

ex 3824 99 93

ex 3824 99 96

Pesticide residues (11)

20

Pepper of the genus Piper; dried or crushed or ground fruit of the genus Capsicum or of the genus Pimenta

0904

Vanilla

0905

Cinnamon and cinnamon-tree flowers

0906

Pesticide residues (11)

20

Cloves (whole fruit, cloves and stems)

0907

Nutmeg, mace and cardamoms

0908

Seeds of anise, badian, fennel, coriander, cumin or caraway; juniper berries

0909

Ginger, saffron, turmeric (curcuma), thyme, bay leaves, curry and other spices

(Food – dried spices)

0910

Sauces and preparations thereof; mixed condiments and mixed seasonings; mustard flours and meals and prepared mustard

(Food)

2103

Pesticide residues (11)

20

Calcium carbonate

(Food and feed)

ex 2106 90 92/98

ex 2530 90 00

ex 2836 50 00

Pesticide residues (11)

20

Food supplements containing botanicals

(Food)

ex 1302

ex 2106

Pesticide residues (11)

20«

På side 22, bilaget, Bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2019/1793, tabellen, affattes række 13 således:

| »13 | Sri Lanka (LK) | Peppers of the genus Capsicum

  (sweet or other than sweet)


  (Food – dried, roasted, crushed or ground) | 0904 21 10 ; | | Aflatoxins | 50« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0904 21 90 ; | 20 |
| ex 0904 22 00 ; | 11; 19 |
| ex 2005 99 10 ; | 10; 90 |
| ex 2005 99 80 | 94 |

»13

Sri Lanka (LK)

Peppers of the genus Capsicum

(sweet or other than sweet)

(Food – dried, roasted, crushed or ground)

0904 21 10 ;

Aflatoxins

50«

ex 0904 21 90 ;

20

ex 0904 22 00 ;

11; 19

ex 2005 99 10 ;

10; 90

ex 2005 99 80

94

På side 25, bilaget, Bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2019/1793, tabellen, affattes række 19 således:

| »19 | Uganda (UG) | Sesamum seeds


  (Food) | 1207 40 90 | | Salmonella (6) | 20« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 2008 19 19 | 40 |
| ex 2008 19 99 | 40 |

»19

Uganda (UG)

Sesamum seeds

(Food)

1207 40 90

Salmonella (6)

20«

ex 2008 19 19

40

ex 2008 19 99

40

---