# Az Európai Unió L 197/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 197 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. július 26. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 197

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. július 26.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1299 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 24.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kereskedési helyszínek által alkalmazandó pozíciókezelési kontrollmechanizmusok tartalmát meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1300 végrehajtási rendelete (2022. március 24.) a befektetési vállalkozások és a piacműködtetők pozíciójelentéseinek formátuma tekintetében végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról szóló (EU) 2017/1093 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1301 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 31.) az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításra vonatkozóan az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés követelményeivel összhangban benyújtandó információk tekintetében történő módosításáról | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1302 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. április 20.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a pozíciólimitek árualapú származtatott termékekre való alkalmazását és a pozíciólimitek alóli mentesség kérelmezésére vonatkozó eljárásokat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 52 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1303 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. április 25.) az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol meghatározása és a rá vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról | 71 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1304 végrehajtási rendelete (2022. július 20.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Valašský frgál [OFJ]) | 74 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1305 végrehajtási rendelete (2022. július 25.) a Kínai Népköztársaságból származó molibdénhuzal behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 75 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1306 végrehajtási rendelete (2022. július 25.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 102 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/1307 végrehajtási határozata (2022. július 22.) a vízpolitika területén uniós szintű monitoring alá helyezendő anyagok megfigyelési listájának a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján történő összeállításáról
  (az értesítés a C(2022) 5098. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 117 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/1299 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 24.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kereskedési helyszínek által alkalmazandó pozíciókezelési kontrollmechanizmusok tartalmát meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2022/1300 végrehajtási rendelete (2022. március 24.) a befektetési vállalkozások és a piacműködtetők pozíciójelentéseinek formátuma tekintetében végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról szóló (EU) 2017/1093 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

1

4

*

A Bizottság (EU) 2022/1301 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 31.) az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításra vonatkozóan az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés követelményeivel összhangban benyújtandó információk tekintetében történő módosításáról

10

*

A Bizottság (EU) 2022/1302 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. április 20.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a pozíciólimitek árualapú származtatott termékekre való alkalmazását és a pozíciólimitek alóli mentesség kérelmezésére vonatkozó eljárásokat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

52

*

A Bizottság (EU) 2022/1303 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. április 25.) az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol meghatározása és a rá vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról

71

*

A Bizottság (EU) 2022/1304 végrehajtási rendelete (2022. július 20.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Valašský frgál [OFJ])

74

*

A Bizottság (EU) 2022/1305 végrehajtási rendelete (2022. július 25.) a Kínai Népköztársaságból származó molibdénhuzal behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

75

*

A Bizottság (EU) 2022/1306 végrehajtási rendelete (2022. július 25.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

102

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2022/1307 végrehajtási határozata (2022. július 22.) a vízpolitika területén uniós szintű monitoring alá helyezendő anyagok megfigyelési listájának a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján történő összeállításáról
  (az értesítés a C(2022) 5098. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 5098. számú dokumentummal történt)

1

117

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.7.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1299 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. március 24.)

a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a kereskedési helyszínek által alkalmazandó pozíciókezelési kontrollmechanizmusok tartalmát meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 57. cikke (8) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/338 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) módosítja a 2014/65/EU irányelv 57. cikkét a pozíciókezelési kontrollmechanizmusok tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/338 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) módosítja a 2014/65/EU irányelv 57. cikkét a pozíciókezelési kontrollmechanizmusok tekintetében.

| (2) | A 2014/65/EU irányelv 57. cikkének említett módosításaival összhangban azon kereskedési helyszíneknek, amelyeken árualapú származtatott termékekkel kereskednek, hatékony pozíciókezelési kontrollmechanizmusokkal kell rendelkezniük és azokat alkalmazniuk kell a rendellenes kereskedés megelőzése és kezelése, a szabályszerű árazási és kiegyenlítési feltételek előmozdítása, valamint a piacok hatékonyságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/65/EU irányelv 57. cikkének említett módosításaival összhangban azon kereskedési helyszíneknek, amelyeken árualapú származtatott termékekkel kereskednek, hatékony pozíciókezelési kontrollmechanizmusokkal kell rendelkezniük és azokat alkalmazniuk kell a rendellenes kereskedés megelőzése és kezelése, a szabályszerű árazási és kiegyenlítési feltételek előmozdítása, valamint a piacok hatékonyságának biztosítása érdekében.

| (3) | A hatékony pozíciókezelési kontrollmechanizmus részét képezik például a záró pozícióval rendelkező pozícióbirtokosok és az anyavállalatok adatainak megszerzésére és felhasználására vonatkozó jogi konstrukciók, valamint a technikai intézkedések, így a pozíciók áttekintő rendszerének összeállítására szolgáló jelentések és mérőszámok. A hatékony pozíciókezelési kontrollmechanizmusnak ezért szorosan össze kell kapcsolódnia a kereskedési helyszín által végzett folyamatos nyomon követéssel, és támaszkodnia kell arra. |
| --- | --- |

(3)

A hatékony pozíciókezelési kontrollmechanizmus részét képezik például a záró pozícióval rendelkező pozícióbirtokosok és az anyavállalatok adatainak megszerzésére és felhasználására vonatkozó jogi konstrukciók, valamint a technikai intézkedések, így a pozíciók áttekintő rendszerének összeállítására szolgáló jelentések és mérőszámok. A hatékony pozíciókezelési kontrollmechanizmusnak ezért szorosan össze kell kapcsolódnia a kereskedési helyszín által végzett folyamatos nyomon követéssel, és támaszkodnia kell arra.

| (4) | Annak biztosításához, hogy az árfeltárási folyamatot ne befolyásolja indokolatlanul egy pozíció fennállása, továbbá az olyan pozíciókoncentrációk megállapításához, amelyek ártorzuláshoz, a piac manipulációjához vagy más visszaélésszerű kereskedési gyakorlathoz vezethetnek, a kereskedési helyszíneknek tudniuk kell arról, ha a záró pozícióval rendelkező pozícióbirtokosok és az anyavállalatok jelentős pozíciókat tartanak természetben kiegyenlítendő árualapú származtatott termékekben, és ismerniük kell az ilyen pozíciók tartásának indokait. Mivel az alapul szolgáló fizikai áru tényleges kínálata véges, a természetben kiegyenlítendő árualapú származtatott termékek esetében gyakrabban alakulnak ki rendellenes kereskedési gyakorlatok, például piaci nyomás vagy piaci dominancia, amikor a szerződő felek erőfölényüket arra használják fel, hogy mesterséges szinten tartsák egy árualapú származtatott termék vagy az alapul szolgáló áru árát. Következésképpen azonosítani kell az olyan árualapú származtatott termékekben tartott jelentős pozíciókat, amelyek konstrukciójuk szerint természetben kiegyenlítendők, vagy amelyek a vevő vagy az eladó választása szerint természetben kiegyenlíthetők. |
| --- | --- |

(4)

Annak biztosításához, hogy az árfeltárási folyamatot ne befolyásolja indokolatlanul egy pozíció fennállása, továbbá az olyan pozíciókoncentrációk megállapításához, amelyek ártorzuláshoz, a piac manipulációjához vagy más visszaélésszerű kereskedési gyakorlathoz vezethetnek, a kereskedési helyszíneknek tudniuk kell arról, ha a záró pozícióval rendelkező pozícióbirtokosok és az anyavállalatok jelentős pozíciókat tartanak természetben kiegyenlítendő árualapú származtatott termékekben, és ismerniük kell az ilyen pozíciók tartásának indokait. Mivel az alapul szolgáló fizikai áru tényleges kínálata véges, a természetben kiegyenlítendő árualapú származtatott termékek esetében gyakrabban alakulnak ki rendellenes kereskedési gyakorlatok, például piaci nyomás vagy piaci dominancia, amikor a szerződő felek erőfölényüket arra használják fel, hogy mesterséges szinten tartsák egy árualapú származtatott termék vagy az alapul szolgáló áru árát. Következésképpen azonosítani kell az olyan árualapú származtatott termékekben tartott jelentős pozíciókat, amelyek konstrukciójuk szerint természetben kiegyenlítendők, vagy amelyek a vevő vagy az eladó választása szerint természetben kiegyenlíthetők.

| (5) | A kereskedési helyszíneknek kell meghatározniuk – a szóban forgó piac méretének és összetételének figyelembevételével – a jelentős pozíció fogalmát. E célból a kereskedési helyszíneknek az ilyen nagykockázat-vállalások azonosítására használható minőségi vagy mennyiségi kritériumokat kell megállapítaniuk, és rendelkezniük kell olyan eljárásokkal, amelyek révén bármely pozícióbirtokos esetében azonosítani tudják az előre meghatározott elszámoltathatósági szinteket meghaladó pozíciókat. A mennyiségi és minőségi kritériumok közé tartozhat többek között az árualapú származtatott termékben lévő nyitott pozíciók teljes nagysága, a pozícióbirtokos pozíciójának részesedése, a piacok volatilitása és az alapul szolgáló árupiac jellemzői. Az említett szintek túllépése esetén a kereskedési helyszínnek törekednie kell arra, hogy áttekintse az adott jelentős pozíció kialakulásának indokait. E célból a kereskedési helyszínnek meg kell vizsgálnia, hogy szüksége van-e további információkra az említett jelentős pozícióval rendelkező személytől, különös tekintettel arra, hogy az adott személy által tartott pozíciók milyen gyakran haladják meg az elszámoltathatósági szintet, és milyen mértékű a túllépés. Ezek az információk kiterjedhetnek többek között a kapcsolódó termékekben tartott pozíciókra, a nyitott pozícióval összefüggő gazdasági indokokra és a kapcsolódó, alapul szolgáló áru piacán folyó tevékenységre. A már rendelkezésre álló vagy az információkérés révén összegyűjtött információk alapján a kereskedési helyszínnek szükség esetén meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(5)

A kereskedési helyszíneknek kell meghatározniuk – a szóban forgó piac méretének és összetételének figyelembevételével – a jelentős pozíció fogalmát. E célból a kereskedési helyszíneknek az ilyen nagykockázat-vállalások azonosítására használható minőségi vagy mennyiségi kritériumokat kell megállapítaniuk, és rendelkezniük kell olyan eljárásokkal, amelyek révén bármely pozícióbirtokos esetében azonosítani tudják az előre meghatározott elszámoltathatósági szinteket meghaladó pozíciókat. A mennyiségi és minőségi kritériumok közé tartozhat többek között az árualapú származtatott termékben lévő nyitott pozíciók teljes nagysága, a pozícióbirtokos pozíciójának részesedése, a piacok volatilitása és az alapul szolgáló árupiac jellemzői. Az említett szintek túllépése esetén a kereskedési helyszínnek törekednie kell arra, hogy áttekintse az adott jelentős pozíció kialakulásának indokait. E célból a kereskedési helyszínnek meg kell vizsgálnia, hogy szüksége van-e további információkra az említett jelentős pozícióval rendelkező személytől, különös tekintettel arra, hogy az adott személy által tartott pozíciók milyen gyakran haladják meg az elszámoltathatósági szintet, és milyen mértékű a túllépés. Ezek az információk kiterjedhetnek többek között a kapcsolódó termékekben tartott pozíciókra, a nyitott pozícióval összefüggő gazdasági indokokra és a kapcsolódó, alapul szolgáló áru piacán folyó tevékenységre. A már rendelkezésre álló vagy az információkérés révén összegyűjtött információk alapján a kereskedési helyszínnek szükség esetén meg kell tennie a megfelelő intézkedéseket.

| (6) | Fontos, hogy a meghatározott elszámoltathatósági szintek megfelelőek és hatékonyak maradjanak, és így hozzájáruljanak a célok eléréséhez, továbbá hogy az illetékes hatóság tájékoztatást kapjon az említett elszámoltathatósági szintek meghatározásához és aktualizálásához használt módszertanról. |
| --- | --- |

(6)

Fontos, hogy a meghatározott elszámoltathatósági szintek megfelelőek és hatékonyak maradjanak, és így hozzájáruljanak a célok eléréséhez, továbbá hogy az illetékes hatóság tájékoztatást kapjon az említett elszámoltathatósági szintek meghatározásához és aktualizálásához használt módszertanról.

| (7) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(7)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (8) | Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát, |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Általános nyomonkövetési kötelezettségek

A kereskedési helyszíneknek rendelkezniük kell olyan mechanizmusokkal, amelyek révén folyamatosan nyomon követik a záró pozícióval rendelkező pozícióbirtokosok és az anyavállalatok által minden olyan árualapú származtatott termékben tartott pozíciókat, amellyel a kereskedési helyszínükön kereskednek.

2. cikk

Elszámoltathatósági szintek

(1)   Pozíciókezelési kontrollmechanizmusaik részeként az árualapú származtatott termékekkel való kereskedést biztosító kereskedési helyszínek meghatározzák az (EU) 2022/1301 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 2. cikkének 3. pontja szerinti azonnali hónapra vonatkozó elszámoltathatósági szinteket, valamint az (EU) 2022/1301 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének 4. pontja szerinti egyéb hónapokra vonatkozó elszámoltathatósági szinteket a kereskedésre bocsátott, természetben kiegyenlítendő vagy természetben kiegyenlíthető árualapú származtatott termékekkel összefüggésben.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az elszámoltathatósági szint valamely záró pozícióval rendelkező pozícióbirtokos vagy anyavállalat által egy árualapú származtatott termékben tartott nettó pozícióra vonatkozóan meghatározott azon szint, amelynek túllépése esetén a kereskedési helyszín a (3) bekezdéssel összhangban további információkat kérhet.

(3)   Amennyiben valamely záró pozícióval rendelkező pozícióbirtokos vagy anyavállalat által az (1) bekezdésben említett árualapú származtatott termékben tartott nettó pozíció szintje meghaladja az e cikk (1) bekezdésének megfelelően az azonnali hónapra vagy az egyéb hónapokra meghatározott elszámoltathatósági szintet, a kereskedési helyszínnek – amennyiben indokoltnak tartja – információt kell szereznie az adott árualapú származtatott termékben tartott pozíció jellegéről és céljáról.

Az információkérés indokoltságának értékelésekor a kereskedési helyszín figyelembe veszi azt, hogy az érintett záró pozícióval rendelkező pozícióbirtokos vagy az érintett anyavállalat milyen gyakran lépi túl az elszámoltathatósági szinteket, milyen mértékű a túllépés, és milyen egyéb releváns információk állnak már rendelkezésre.

3. cikk

Az elszámoltathatósági szintekre vonatkozó felülvizsgálat és adatszolgáltatás

(1)   A kereskedési helyszínek évente értékelik a 2. cikk (1) bekezdésének megfelelően megállapított elszámoltathatósági szintek megfelelőségét és hatékonyságát.

(2)   A kereskedési helyszín tájékoztatja illetékes hatóságát a 2. cikk (1) bekezdésében említett elszámoltathatósági szintek meghatározásához használt módszertanról.

(3)   A kereskedési helyszín évente tájékoztatja illetékes hatóságát a következőkről: az elszámoltathatósági szint túllépéseinek száma, a 2. cikk (3) bekezdése szerinti, további információkérések, valamint a 2. cikk (4) bekezdésével összhangban hozott intézkedések száma.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/338 irányelve (2021. február 16.) a 2014/65/EU irányelv tájékoztatási követelmények, termékirányítás és pozíciólimitek tekintetében, valamint a 2013/36/EU és az (EU) 2019/878 irányelv befektetési vállalkozásokra való alkalmazása tekintetében, a Covid19-válság utáni helyreállítás elősegítése érdekében történő módosításáról (HL L 68., 2021.2.26., 14. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2022/1301 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 31.) az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításra vonatkozóan az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés követelményeivel összhangban benyújtandó információk tekintetében történő módosításáról (HL L 197.., 2022.xx.xx., 10. o.).

4

---

| 2022.7.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1300 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. március 24.)

a befektetési vállalkozások és a piacműködtetők pozíciójelentéseinek formátuma tekintetében végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról szóló (EU) 2017/1093 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 58. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/338 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) módosítja a 2014/65/EU irányelv 58. cikkét a pozíciójelentés tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/338 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) módosítja a 2014/65/EU irányelv 58. cikkét a pozíciójelentés tekintetében.

| (2) | A 2014/65/EU irányelv 58. cikkének említett módosításaival összhangban a pozíciójelentés a továbbiakban nem alkalmazandó az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdése 44. pontjának c) alpontjában említett olyan értékpapírokra, amelyek az említett irányelv I. mellékletének C.10. szakaszában meghatározott áruhoz vagy alaptermékhez kapcsolódnak. Ezért el kell hagyni a származtatott ügyletek említett kategóriáira való hivatkozásokat az (EU) 2017/1093 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) meghatározott végrehajtás-technikai standardokból. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/65/EU irányelv 58. cikkének említett módosításaival összhangban a pozíciójelentés a továbbiakban nem alkalmazandó az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdése 44. pontjának c) alpontjában említett olyan értékpapírokra, amelyek az említett irányelv I. mellékletének C.10. szakaszában meghatározott áruhoz vagy alaptermékhez kapcsolódnak. Ezért el kell hagyni a származtatott ügyletek említett kategóriáira való hivatkozásokat az (EU) 2017/1093 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) meghatározott végrehajtás-technikai standardokból.

| (3) | Az (EU) 2017/1093 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2017/1093 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(4)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

| (5) | Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát, |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/1093 végrehajtási rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/338 irányelve (2021. február 16.) a 2014/65/EU irányelv tájékoztatási követelmények, termékirányítás és pozíciólimitek tekintetében, valamint a 2013/36/EU és az (EU) 2019/878 irányelv befektetési vállalkozásokra való alkalmazása tekintetében, a Covid19-válság utáni helyreállítás elősegítése érdekében történő módosításáról (HL L 68., 2021.2.26., 14. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2017/1093 végrehajtási rendelete (2017. június 20.) a befektetési vállalkozások és a piacműködtetők pozíciójelentéseinek formátuma tekintetében végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (HL L 158., 2017.6.21., 16. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

4

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/1093 végrehajtási rendelet II. mellékletének 2. táblázata helyébe a következő szöveg lép:

„2. táblázat

A 2. cikk alkalmazásában minden ügylet minden lejáratához kapcsolódóan az összes pozícióra vonatkozóan jelentendő mezők táblázata

| MEZŐ | BEJELENTENDŐ ADATOK | AZ ADATSZOLGÁLTATÁS FORMÁTUMA |
| --- | --- | --- |
| A jelentés benyújtásának dátuma és időpontja | Ebben a mezőben azt a dátumot és időpontot kell feltüntetni, amelyben a jelentést benyújtják. | {DATE_TIME_FORMAT} |
| A jelentés hivatkozási száma | Ebben a mezőben a benyújtó által adott, a jelentést a benyújtó és a fogadó illetékes hatóság számára egyaránt egyértelműen azonosító egyedi azonosítót kell feltüntetni. | {ALPHANUM-52} |
| A jelentett pozíció kereskedési napjának dátuma | Ebben a mezőben azt a dátumot kell feltüntetni, amelyen a jelentett pozíciót az érintett kereskedési helyszínen a kereskedési nap zárásakor birtokolják. | {DATEFORMAT} |
| A jelentés státusza | Meg kell jelölni, hogy a jelentés új, vagy egy korábban benyújtott jelentés törlése vagy módosítása.
  Ha egy korábban benyújtott jelentés törlésére vagy módosítására kerül sor, el kell küldeni az eredeti jelentés minden adatát tartalmazó jelentést az eredeti jelentés hivatkozási számát használva, és „A jelentés státusza” mezőben „CANC” jelölést kell feltüntetni.
  Módosítás esetén új jelentést kell küldeni, amely tartalmazza az eredeti jelentés minden adatát, az eredeti jelentés hivatkozási számát használva, az összes szükséges módosított adattal együtt, és „A jelentés státusza” mezőben „AMND” jelölést kell feltüntetni. | „NEWT” – Új
  „CANC” – Törlés
  „AMND” – Módosítás |
| Az adatszolgáltató szervezet azonosítója | Az adatszolgáltató befektetési vállalkozás azonosítója. Ebben a mezőben jogi személyek esetében a jogalany-azonosító kódot (LEI), LEI-vel nem rendelkező természetes személyek esetében pedig a {NATIONAL_ID} azonosítót kell feltüntetni. | {LEI}
  vagy
  {NATIONAL_ID} – Természetes személyek |
| Pozícióbirtokos azonosítója | Ebben a mezőben jogi személyek esetében a jogalany-azonosító kódot (LEI), LEI-vel nem rendelkező természetes személyek esetében pedig a {NATIONAL_ID} azonosítót kell feltüntetni. (Megjegyzés: ha a pozíciót az adatszolgáltató vállalkozás saját pozíciójaként birtokolják, ez a mező megegyezik „Az adatszolgáltató szervezet azonosítója” mezővel). | {LEI}
  vagy
  {NATIONAL_ID} – Természetes személyek |
| A pozícióbirtokos e-mail-címe | A pozícióval kapcsolatos ügyekre vonatkozó értesítésekhez használt e-mail-cím. | {ALPHANUM-256} |
| Végső anyavállalat azonosítója | Ebben a mezőben jogi személyek esetében a jogalany-azonosító kódot (LEI), LEI-vel nem rendelkező természetes személyek esetében pedig a {NATIONAL_ID} azonosítót kell feltüntetni. Megjegyzés: ez a mező megegyezhet „Az adatszolgáltató szervezet azonosítója” vagy a „Pozícióbirtokos azonosítója” mezővel, ha a végső anyavállalat a saját pozícióit birtokolja, vagy a saját jelentéseit készíti. | {LEI}
  vagy
  {NATIONAL_ID} – Természetes személyek |
| A végső anyavállalat e-mail-címe | Az összesített pozíciókkal kapcsolatos levelezéshez használt e-mail-cím. | {ALPHANUM-256} |
| Anyavállalat kollektív befektetési forma státusszal | Ebben a mezőben azt kell feltüntetni, hogy a pozícióbirtokos olyan kollektív befektetési vállalkozás-e, amely befektetési döntéseit anyavállalatától függetlenül hozza, az (EU) 2022/1301 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerint. | „TRUE” – a pozícióbirtokos olyan kollektív befektetési vállalkozás, amely független befektetési döntéseket hoz.
  „FALSE” – a pozícióbirtokos nem olyan kollektív befektetési vállalkozás, amely független befektetési döntéseket hoz. |
| Kereskedési helyszíneken kereskedett ügylet azonosító kódja | Az árualapú származtatott termék, kibocsátási egység, vagy az arra vonatkozó származtatott termék azonosítója. Lásd a „Kereskedésihelyszín-azonosító” mezőt azon tőzsdén kívüli ügyletek kezelése tekintetében, amelyek gazdaságilag egyenértékűek a kereskedési helyszíneken kereskedett ügyletekkel. | {ISIN} |
| A helyszín termékkódja | Ebben a mezőben a kereskedési helyszín által használt, különböző lejáratú és kötési árú ügyleteket egyetlen termékben összefogó egyedi és egyértelmű alfanumerikus azonosítót kell feltüntetni. | {ALPHANUM-12} |
| Kereskedésihelyszín-azonosító | Ebben a mezőben a kereskedési helyszín ISO 10383 szabvány szerinti szegmensazonosító MIC-kódját kell feltüntetni a helyszíni ügyletek tekintetében jelentett pozícióknál. Amennyiben a szegmensazonosító MIC-kód nem áll rendelkezésre, a működtetőazonosító MIC-kódot kell feltüntetni. | {MIC} |
| A gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletekben lévő, helyszínen kívüli pozíciók esetében az „XXXX” MIC-kódot kell használni.
  A tőzsdén kívül kereskedett jegyzett származtatott ügyletek vagy kibocsátási egységek esetében az „XOFF” MIC-kódot kell használni. | |
| Pozíciótípus | Ebben a mezőben azt kell feltüntetni, hogy a pozíció határidős tőzsdei ügyletekben, opciós ügyletekben, kibocsátási egységekben vagy azok származtatott termékeiben, vagy bármely más ügylettípusban áll-e fenn. | „OPTN” – Opciós ügyletek, beleértve a FUTR vagy OTHR típusokra vonatkozó elkülönülten kereskedhető opciókat, kivéve azokat a termékeket, ahol az opció csak beágyazott elem
  „FUTR” – határidős tőzsdei ügylet
  „EMIS” – Kibocsátási egységek és az azokra vonatkozó származtatott termékek
  „OTHR” – bármely egyéb ügylettípus |
| Pozíció lejárata | Meg kell jelölni, hogy a jelentett pozíciót magában foglaló ügylet lejárata az azonnali hónapra vagy minden egyéb hónapra vonatkozik-e. Megjegyzés: különálló jelentésre van szükség az azonnali hónapokra és minden egyéb hónapra vonatkozóan. | „SPOT” – azonnali hónap, beleértve minden, az EMIS pozíciótípusba tartozó összes pozíciót
  „OTHR” – minden egyéb hónap |
| Pozíciómennyiség | Ebben a mezőben az árualapú származtatott termékben, kibocsátási egységekben vagy az azokra vonatkozó származtatott termékekben birtokolt nettó pozíciómennyiséget kell feltüntetni, tételben kifejezve, ha a pozíciólimiteket tételben fejezik ki, vagy az alaptermék egységében kifejezve.
  Ebben a mezőben pozitív számot kell feltüntetni hosszú pozíciók esetében és negatív számot rövid pozíciók esetében. | {DECIMAL-15/2} |
| A pozíciómennyiség jelölése | Ebben a mezőben a pozíciómennyiség megadásához használt egységet kell feltüntetni. | „LOTS” – ha a pozíciómennyiséget tételekben fejezik ki
  {ALPHANUM-25} – a használt egységek leírása, ha a pozíciómennyiséget az alaptermék egységeiben fejezik ki
  „UNIT” – ha a pozíciómennyiséget egységekben fejezik ki |
| Delta-ekvivalens pozíciómennyiség | Ha a pozíciótípus „OPTN” vagy az „EMIS”-re vonatkozó opció, akkor ennek a mezőnek a „Pozíciómennyiség” mezőben jelentett pozíciók delta-ekvivalens mennyiségét kell tartalmaznia.
  Ebben a mezőben pozitív számot kell feltüntetni hosszú vételi pozíciók és rövid eladási pozíciók esetében és negatív számot hosszú eladási pozíciók és rövid vételi pozíciók esetében. | {DECIMAL-15/2} |
| A pozíció kereskedelmi tevékenységhez kapcsolódó kockázatot csökkentő jellegének mutatója | Ebben a mezőben kell feltüntetni, hogy a pozíció az (EU) 2022/1301 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke értelmében kockázatcsökkentő-e. | „TRUE” – a pozíció kockázatcsökkentő
  „FALSE” – a pozíció nem kockázatcsökkentő |

MEZŐ

BEJELENTENDŐ ADATOK

AZ ADATSZOLGÁLTATÁS FORMÁTUMA

A jelentés benyújtásának dátuma és időpontja

Ebben a mezőben azt a dátumot és időpontot kell feltüntetni, amelyben a jelentést benyújtják.

{DATE_TIME_FORMAT}

A jelentés hivatkozási száma

Ebben a mezőben a benyújtó által adott, a jelentést a benyújtó és a fogadó illetékes hatóság számára egyaránt egyértelműen azonosító egyedi azonosítót kell feltüntetni.

{ALPHANUM-52}

A jelentett pozíció kereskedési napjának dátuma

Ebben a mezőben azt a dátumot kell feltüntetni, amelyen a jelentett pozíciót az érintett kereskedési helyszínen a kereskedési nap zárásakor birtokolják.

{DATEFORMAT}

A jelentés státusza

Meg kell jelölni, hogy a jelentés új, vagy egy korábban benyújtott jelentés törlése vagy módosítása.

Ha egy korábban benyújtott jelentés törlésére vagy módosítására kerül sor, el kell küldeni az eredeti jelentés minden adatát tartalmazó jelentést az eredeti jelentés hivatkozási számát használva, és „A jelentés státusza” mezőben „CANC” jelölést kell feltüntetni.

Módosítás esetén új jelentést kell küldeni, amely tartalmazza az eredeti jelentés minden adatát, az eredeti jelentés hivatkozási számát használva, az összes szükséges módosított adattal együtt, és „A jelentés státusza” mezőben „AMND” jelölést kell feltüntetni.

„NEWT” – Új

„CANC” – Törlés

„AMND” – Módosítás

Az adatszolgáltató szervezet azonosítója

Az adatszolgáltató befektetési vállalkozás azonosítója. Ebben a mezőben jogi személyek esetében a jogalany-azonosító kódot (LEI), LEI-vel nem rendelkező természetes személyek esetében pedig a {NATIONAL_ID} azonosítót kell feltüntetni.

{LEI}

vagy

{NATIONAL_ID} – Természetes személyek

Pozícióbirtokos azonosítója

Ebben a mezőben jogi személyek esetében a jogalany-azonosító kódot (LEI), LEI-vel nem rendelkező természetes személyek esetében pedig a {NATIONAL_ID} azonosítót kell feltüntetni. (Megjegyzés: ha a pozíciót az adatszolgáltató vállalkozás saját pozíciójaként birtokolják, ez a mező megegyezik „Az adatszolgáltató szervezet azonosítója” mezővel).

{LEI}

vagy

{NATIONAL_ID} – Természetes személyek

A pozícióbirtokos e-mail-címe

A pozícióval kapcsolatos ügyekre vonatkozó értesítésekhez használt e-mail-cím.

{ALPHANUM-256}

Végső anyavállalat azonosítója

Ebben a mezőben jogi személyek esetében a jogalany-azonosító kódot (LEI), LEI-vel nem rendelkező természetes személyek esetében pedig a {NATIONAL_ID} azonosítót kell feltüntetni. Megjegyzés: ez a mező megegyezhet „Az adatszolgáltató szervezet azonosítója” vagy a „Pozícióbirtokos azonosítója” mezővel, ha a végső anyavállalat a saját pozícióit birtokolja, vagy a saját jelentéseit készíti.

{LEI}

vagy

{NATIONAL_ID} – Természetes személyek

A végső anyavállalat e-mail-címe

Az összesített pozíciókkal kapcsolatos levelezéshez használt e-mail-cím.

{ALPHANUM-256}

Anyavállalat kollektív befektetési forma státusszal

Ebben a mezőben azt kell feltüntetni, hogy a pozícióbirtokos olyan kollektív befektetési vállalkozás-e, amely befektetési döntéseit anyavállalatától függetlenül hozza, az (EU) 2022/1301 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerint.

„TRUE” – a pozícióbirtokos olyan kollektív befektetési vállalkozás, amely független befektetési döntéseket hoz.

„FALSE” – a pozícióbirtokos nem olyan kollektív befektetési vállalkozás, amely független befektetési döntéseket hoz.

Kereskedési helyszíneken kereskedett ügylet azonosító kódja

Az árualapú származtatott termék, kibocsátási egység, vagy az arra vonatkozó származtatott termék azonosítója. Lásd a „Kereskedésihelyszín-azonosító” mezőt azon tőzsdén kívüli ügyletek kezelése tekintetében, amelyek gazdaságilag egyenértékűek a kereskedési helyszíneken kereskedett ügyletekkel.

{ISIN}

A helyszín termékkódja

Ebben a mezőben a kereskedési helyszín által használt, különböző lejáratú és kötési árú ügyleteket egyetlen termékben összefogó egyedi és egyértelmű alfanumerikus azonosítót kell feltüntetni.

{ALPHANUM-12}

Kereskedésihelyszín-azonosító

Ebben a mezőben a kereskedési helyszín ISO 10383 szabvány szerinti szegmensazonosító MIC-kódját kell feltüntetni a helyszíni ügyletek tekintetében jelentett pozícióknál. Amennyiben a szegmensazonosító MIC-kód nem áll rendelkezésre, a működtetőazonosító MIC-kódot kell feltüntetni.

{MIC}

A gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletekben lévő, helyszínen kívüli pozíciók esetében az „XXXX” MIC-kódot kell használni.

A tőzsdén kívül kereskedett jegyzett származtatott ügyletek vagy kibocsátási egységek esetében az „XOFF” MIC-kódot kell használni.

Pozíciótípus

Ebben a mezőben azt kell feltüntetni, hogy a pozíció határidős tőzsdei ügyletekben, opciós ügyletekben, kibocsátási egységekben vagy azok származtatott termékeiben, vagy bármely más ügylettípusban áll-e fenn.

„OPTN” – Opciós ügyletek, beleértve a FUTR vagy OTHR típusokra vonatkozó elkülönülten kereskedhető opciókat, kivéve azokat a termékeket, ahol az opció csak beágyazott elem

„FUTR” – határidős tőzsdei ügylet

„EMIS” – Kibocsátási egységek és az azokra vonatkozó származtatott termékek

„OTHR” – bármely egyéb ügylettípus

Pozíció lejárata

Meg kell jelölni, hogy a jelentett pozíciót magában foglaló ügylet lejárata az azonnali hónapra vagy minden egyéb hónapra vonatkozik-e. Megjegyzés: különálló jelentésre van szükség az azonnali hónapokra és minden egyéb hónapra vonatkozóan.

„SPOT” – azonnali hónap, beleértve minden, az EMIS pozíciótípusba tartozó összes pozíciót

„OTHR” – minden egyéb hónap

Pozíciómennyiség

Ebben a mezőben az árualapú származtatott termékben, kibocsátási egységekben vagy az azokra vonatkozó származtatott termékekben birtokolt nettó pozíciómennyiséget kell feltüntetni, tételben kifejezve, ha a pozíciólimiteket tételben fejezik ki, vagy az alaptermék egységében kifejezve.

Ebben a mezőben pozitív számot kell feltüntetni hosszú pozíciók esetében és negatív számot rövid pozíciók esetében.

{DECIMAL-15/2}

A pozíciómennyiség jelölése

Ebben a mezőben a pozíciómennyiség megadásához használt egységet kell feltüntetni.

„LOTS” – ha a pozíciómennyiséget tételekben fejezik ki

{ALPHANUM-25} – a használt egységek leírása, ha a pozíciómennyiséget az alaptermék egységeiben fejezik ki

„UNIT” – ha a pozíciómennyiséget egységekben fejezik ki

Delta-ekvivalens pozíciómennyiség

Ha a pozíciótípus „OPTN” vagy az „EMIS”-re vonatkozó opció, akkor ennek a mezőnek a „Pozíciómennyiség” mezőben jelentett pozíciók delta-ekvivalens mennyiségét kell tartalmaznia.

Ebben a mezőben pozitív számot kell feltüntetni hosszú vételi pozíciók és rövid eladási pozíciók esetében és negatív számot hosszú eladási pozíciók és rövid vételi pozíciók esetében.

{DECIMAL-15/2}

A pozíció kereskedelmi tevékenységhez kapcsolódó kockázatot csökkentő jellegének mutatója

Ebben a mezőben kell feltüntetni, hogy a pozíció az (EU) 2022/1301 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke értelmében kockázatcsökkentő-e.

„TRUE” – a pozíció kockázatcsökkentő

„FALSE” – a pozíció nem kockázatcsökkentő

---

(*1)  A Bizottság (EU) 2022/1301 2022. március 31-én felhatalmazáson alapuló rendelete (XXX) az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításra vonatkozóan az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés követelményeivel összhangban benyújtandó információk tekintetében történő módosításáról (HL L 197.., 2022.xx.xx., 10. o.).”

*1

---

| 2022.7.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1301 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. március 31.)

az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításra vonatkozóan az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés követelményeivel összhangban benyújtandó információk tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az értékpapírosítás általános keretrendszerének meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás egyedi keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 27. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az információkat, amelyeket az értékpapírosításban részt vevő feleknek az (EU) 2017/2402 rendelet 19–22. és 23–26. cikkében meghatározott hagyományos, valódi átruházással járó értékpapírosításokra vonatkozóan az egyszerű, átlátható és egységesített (STS) kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés követelményeinek megfelelően az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) rendelkezésére kell bocsátaniuk. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az információkat, amelyeket az értékpapírosításban részt vevő feleknek az (EU) 2017/2402 rendelet 19–22. és 23–26. cikkében meghatározott hagyományos, valódi átruházással járó értékpapírosításokra vonatkozóan az egyszerű, átlátható és egységesített (STS) kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés követelményeinek megfelelően az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) rendelkezésére kell bocsátaniuk.

| (2) | Az (EU) 2021/557 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) módosította az (EU) 2017/2402 rendeletet: az STS értékpapírosítás keretrendszerét kiterjesztette az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításra. Ennek megfelelően meg kell határozni azokat az információkat, amelyeket az értékpapírosítást kezdeményezőknek az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításra vonatkozóan az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés követelményeivel összhangban be kell nyújtaniuk az ESMA-nak. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/557 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) módosította az (EU) 2017/2402 rendeletet: az STS értékpapírosítás keretrendszerét kiterjesztette az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításra. Ennek megfelelően meg kell határozni azokat az információkat, amelyeket az értékpapírosítást kezdeményezőknek az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításra vonatkozóan az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés követelményeivel összhangban be kell nyújtaniuk az ESMA-nak.

| (3) | Annak érdekében, hogy a befektetők, a potenciális befektetők és az illetékes hatóságok összehasonlító áttekintést kapjanak az STS értékpapírosítás valamennyi típusáról, helyénvaló biztosítani az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítések következetességét. Ezért az (EU) 2017/2402 rendelet 26b–26e. cikkében meghatározott STS követelményeknek való megfelelésre vonatkozóan az értékpapírosítást kezdeményezők által benyújtandó információknak az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendelet I., II. és III. mellékletében meghatározottakhoz hasonló standardokat és részletességi szintet kell követniük. Konkrétan, egyes kritériumoknál elegendő a megfelelés egyszerű megerősítése, másoknál azonban kiegészítő információkat kell megadni. Meg kell ezért különböztetni azokat az STS kritériumokat, amelyek esetében egyszerű megerősítés is elegendő, azoktól, amelyek esetében tömör magyarázatra vagy részletes magyarázatra van szükség. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a befektetők, a potenciális befektetők és az illetékes hatóságok összehasonlító áttekintést kapjanak az STS értékpapírosítás valamennyi típusáról, helyénvaló biztosítani az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítések következetességét. Ezért az (EU) 2017/2402 rendelet 26b–26e. cikkében meghatározott STS követelményeknek való megfelelésre vonatkozóan az értékpapírosítást kezdeményezők által benyújtandó információknak az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendelet I., II. és III. mellékletében meghatározottakhoz hasonló standardokat és részletességi szintet kell követniük. Konkrétan, egyes kritériumoknál elegendő a megfelelés egyszerű megerősítése, másoknál azonban kiegészítő információkat kell megadni. Meg kell ezért különböztetni azokat az STS kritériumokat, amelyek esetében egyszerű megerősítés is elegendő, azoktól, amelyek esetében tömör magyarázatra vagy részletes magyarázatra van szükség.

| (4) | Az eszközök mérlegen tartásával járó azon szintetikus értékpapírosítások, amelyek esetében nem kell tájékoztatót készíteni az (EU) 2017/1129 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) értelmében, lehetővé teszik a feleknek értékpapírosítási ügyletek megkötését anélkül, hogy érzékeny üzleti információkat tennének közzé. Helyénvaló ezért az ilyen értékpapírosítások esetében az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítésben közzéteendő információk körét a nem érzékeny üzleti információkra korlátozni. |
| --- | --- |

(4)

Az eszközök mérlegen tartásával járó azon szintetikus értékpapírosítások, amelyek esetében nem kell tájékoztatót készíteni az (EU) 2017/1129 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) értelmében, lehetővé teszik a feleknek értékpapírosítási ügyletek megkötését anélkül, hogy érzékeny üzleti információkat tennének közzé. Helyénvaló ezért az ilyen értékpapírosítások esetében az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítésben közzéteendő információk körét a nem érzékeny üzleti információkra korlátozni.

| (5) | Az STS követelmények szempontjából releváns információkhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az értékpapírosítást kezdeményezők számára lehetővé kell tenni, hogy az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításhoz készített, az (EU) 2017/1129 rendelet szerinti releváns tájékoztatókra vagy az (EU) 2017/2402 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett egyéb releváns mögöttes dokumentumokra hivatkozzanak. Ezen túlmenően lehetővé kell tenni, hogy az értékpapírosítást kezdeményezők hivatkozhassanak bármely egyéb, a befektetőkkel, az értékpapírosítást kezdeményezőkkel, a hitelkockázati fedezeti megállapodással, az ellenőrzést végző harmadik féllel és – ha rendelkezésre áll – a hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírok ügyleti dokumentációjával kapcsolatos dokumentumra. |
| --- | --- |

(5)

Az STS követelmények szempontjából releváns információkhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az értékpapírosítást kezdeményezők számára lehetővé kell tenni, hogy az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosításhoz készített, az (EU) 2017/1129 rendelet szerinti releváns tájékoztatókra vagy az (EU) 2017/2402 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett egyéb releváns mögöttes dokumentumokra hivatkozzanak. Ezen túlmenően lehetővé kell tenni, hogy az értékpapírosítást kezdeményezők hivatkozhassanak bármely egyéb, a befektetőkkel, az értékpapírosítást kezdeményezőkkel, a hitelkockázati fedezeti megállapodással, az ellenőrzést végző harmadik féllel és – ha rendelkezésre áll – a hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírok ügyleti dokumentációjával kapcsolatos dokumentumra.

| (6) | Az egymással összefüggő mezőkben lévő információk átláthatóságának és következetességének javítása, valamint bizonyos értékpapírosítások – például a bizalmi vagyonkezelő általi értékpapírosítás – egyedi jellemzőinek tisztázása érdekében az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendelet I., II. és III. mellékletében szereplő egyes mezők esetében pontosítani kell a „Mezőnév” és a „Szolgáltatandó adatok” oszlopban feltüntetendő információkat. |
| --- | --- |

(6)

Az egymással összefüggő mezőkben lévő információk átláthatóságának és következetességének javítása, valamint bizonyos értékpapírosítások – például a bizalmi vagyonkezelő általi értékpapírosítás – egyedi jellemzőinek tisztázása érdekében az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendelet I., II. és III. mellékletében szereplő egyes mezők esetében pontosítani kell a „Mezőnév” és a „Szolgáltatandó adatok” oszlopban feltüntetendő információkat.

| (7) | Az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | E rendelet alapját az ESMA által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezetek képezik. |
| --- | --- |

(8)

E rendelet alapját az ESMA által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezetek képezik.

| (9) | Az ESMA nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát, |
| --- | --- |

(9)

Az ESMA nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai

Az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a következő d) ponttal egészül ki:






  „d) | ha az értékpapírosítás az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosítás, az e rendelet IV. mellékletében meghatározott információk.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a következő d) ponttal egészül ki:

„d)

ha az értékpapírosítás az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosítás, az e rendelet IV. mellékletében meghatározott információk.”;

| b) | a (2) bekezdés a következő d) ponttal egészül ki:






  „d) | ha az értékpapírosítás az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosítás, az e rendelet IV. mellékletének STSSY2, STSSY10, STSSY12 és STSSY13 mezőjében meghatározott információk.” |
| --- | --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő d) ponttal egészül ki:

„d)

ha az értékpapírosítás az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosítás, az e rendelet IV. mellékletének STSSY2, STSSY10, STSSY12 és STSSY13 mezőjében meghatározott információk.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

  „Ha a következő dokumentumok az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés szempontjából releváns információkat tartalmaznak, akkor az említett dokumentumok vonatkozó részeire hivatkozni lehet az e rendelet I., II., III. és IV. mellékletének „Kiegészítő információk” oszlopában, és amennyiben ilyen információt feltüntetnek, az adott dokumentumokat egyértelműen azonosítani kell:”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„Ha a következő dokumentumok az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés szempontjából releváns információkat tartalmaznak, akkor az említett dokumentumok vonatkozó részeire hivatkozni lehet az e rendelet I., II., III. és IV. mellékletének „Kiegészítő információk” oszlopában, és amennyiben ilyen információt feltüntetnek, az adott dokumentumokat egyértelműen azonosítani kell:”;

| b) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés szempontjából releváns információkat tartalmazó bármely egyéb dokumentum, az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosítások esetében ideértve az értékpapírosítást kezdeményezővel, a befektetőkkel, a hitelkockázati fedezeti megállapodással, az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikkének (4) bekezdésében említett, ellenőrzést végző harmadik féllel és – ha rendelkezésre áll – az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (10) bekezdésének ötödik albekezdésében említett, hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírok ügyleti dokumentációjával kapcsolatos dokumentumokat.” |
| --- | --- | --- |

b)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés szempontjából releváns információkat tartalmazó bármely egyéb dokumentum, az eszközök mérlegen tartásával járó szintetikus értékpapírosítások esetében ideértve az értékpapírosítást kezdeményezővel, a befektetőkkel, a hitelkockázati fedezeti megállapodással, az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikkének (4) bekezdésében említett, ellenőrzést végző harmadik féllel és – ha rendelkezésre áll – az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (10) bekezdésének ötödik albekezdésében említett, hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírok ügyleti dokumentációjával kapcsolatos dokumentumokat.”

| 3. | Az I., a II. és a III. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

Az I., a II. és a III. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

| 4. | A rendelet kiegészül a IV. melléklettel, amelynek szövegét e rendelet II. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

4.

A rendelet kiegészül a IV. melléklettel, amelynek szövegét e rendelet II. melléklete tartalmazza.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. március 31-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2017.12.28., 35. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. november 12.) az (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről és az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítés követelményeivel összhangban benyújtandó információkat meghatározó szabályozástechnikai standardok megállapításáról (HL L 289., 2020.9.3., 285. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/557 rendelete (2021. március 31.) az értékpapírosítás általános keretrendszerének meghatározásáról és az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás egyedi keretrendszerének létrehozásáról szóló (EU) 2017/2402 rendeletnek a Covid19-válságot követő helyreállítás elősegítése érdekében történő módosításáról (HL L 116., 2021.4.6., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1129 rendelete (2017. június 14.) az értékpapírokra vonatkozó nyilvános ajánlattételkor vagy értékpapíroknak a szabályozott piacra történő bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2003/71/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 168., 2017.6.30., 12. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2020/1226 felhatalmazáson alapuló rendelet I., II és III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az „Általános információk” táblázatban az STSS 4 és az STSS17 mezőkódnak megfelelő sorok helyébe a következő szöveg lép:









  „STSS4 | N/A | Egyedi azonosító | Az adatszolgáltató szervezet által az (EU) 2020/1224 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban kiosztott egyedi azonosító.
  Ha az adott egyedi értékpapírosítási azonosítóval egynél több, STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítést küldenek, az ennek okait magyarázó nyilatkozat. | N/A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STSS17 | 27. cikk (3) bekezdés | Az értékpapírosítást kezdeményező (vagy eredeti hitelező) hitelintézet | »Igen« vagy »Nem« nyilatkozat arról, hogy az értékpapírosítást kezdeményező vagy az eredeti hitelező az Unióban székhellyel rendelkező hitelintézet vagy befektetési vállalkozás-e. | N/A |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az „Általános információk” táblázatban az STSS 4 és az STSS17 mezőkódnak megfelelő sorok helyébe a következő szöveg lép:

„STSS4

N/A

Egyedi azonosító

Az adatszolgáltató szervezet által az (EU) 2020/1224 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban kiosztott egyedi azonosító.

Ha az adott egyedi értékpapírosítási azonosítóval egynél több, STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítést küldenek, az ennek okait magyarázó nyilatkozat.

N/A

STSS17

27. cikk (3) bekezdés

Az értékpapírosítást kezdeményező (vagy eredeti hitelező) hitelintézet

»Igen« vagy »Nem« nyilatkozat arról, hogy az értékpapírosítást kezdeményező vagy az eredeti hitelező az Unióban székhellyel rendelkező hitelintézet vagy befektetési vállalkozás-e.

N/A

| b) | a „Konkrét információk” táblázatban az STSS21 és az STSS22 mezőkódnak megfelelő sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „STSS21 | 20. cikk (2) bekezdés | Van szigorú visszakövetelés | | √ | | Annak tömör magyarázata, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 20. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett szigorú visszakövetelési rendelkezések bármelyike megtalálható-e az értékpapírosításban. | Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.3. pontja. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STSS22 | 20. cikk (3) bekezdés | A nemzeti fizetésképtelenségi jogszabályok visszakövetelési rendelkezéseinek mentessége | √ | | | Annak megerősítése, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 20. cikkének (3) bekezdésében említett visszakövetelési rendelkezések alkalmazandók-e. | Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.3. pontja.” |

b)

a „Konkrét információk” táblázatban az STSS21 és az STSS22 mezőkódnak megfelelő sorok helyébe a következő szöveg lép:

„STSS21

20. cikk (2) bekezdés

Van szigorú visszakövetelés

√

Annak tömör magyarázata, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 20. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett szigorú visszakövetelési rendelkezések bármelyike megtalálható-e az értékpapírosításban.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.3. pontja.

STSS22

20. cikk (3) bekezdés

A nemzeti fizetésképtelenségi jogszabályok visszakövetelési rendelkezéseinek mentessége

√

Annak megerősítése, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 20. cikkének (3) bekezdésében említett visszakövetelési rendelkezések alkalmazandók-e.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.3. pontja.”

| 2. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az „Általános információk” táblázatban az STSAT4 és az STSAT17 mezőkódnak megfelelő sorok helyébe a következő szöveg lép:









  „STSAT4 | N/A | Egyedi azonosító | Az adatszolgáltató szervezet által az (EU) 2020/1224 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban kiosztott egyedi azonosító.
  Ha az adott egyedi értékpapírosítási azonosítóval egynél több, STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítést bocsátanak ki, az ennek okait magyarázó nyilatkozat. | N/A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STSAT17 | 27. cikk (3) bekezdés | Az értékpapírosítást kezdeményező (vagy eredeti hitelező) hitelintézet | »Igen« vagy »Nem« nyilatkozat arról, hogy az értékpapírosítást kezdeményező vagy az eredeti hitelező az Unióban székhellyel rendelkező hitelintézet vagy befektetési vállalkozás-e. | N/A” |

2.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az „Általános információk” táblázatban az STSAT4 és az STSAT17 mezőkódnak megfelelő sorok helyébe a következő szöveg lép:

„STSAT4

N/A

Egyedi azonosító

Az adatszolgáltató szervezet által az (EU) 2020/1224 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban kiosztott egyedi azonosító.

Ha az adott egyedi értékpapírosítási azonosítóval egynél több, STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítést bocsátanak ki, az ennek okait magyarázó nyilatkozat.

N/A

STSAT17

27. cikk (3) bekezdés

Az értékpapírosítást kezdeményező (vagy eredeti hitelező) hitelintézet

»Igen« vagy »Nem« nyilatkozat arról, hogy az értékpapírosítást kezdeményező vagy az eredeti hitelező az Unióban székhellyel rendelkező hitelintézet vagy befektetési vállalkozás-e.

N/A”

| b) | a „Konkrét információk” táblázatban az STSAT21 és az STSAT22 mezőkódnak megfelelő sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „STSAT21 | 24. cikk (2) bekezdés | Van szigorú visszakövetelés | | √ | | Annak tömör magyarázata, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 24. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett szigorú visszakövetelési rendelkezések bármelyike megtalálható-e az értékpapírosításban. | Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.3. pontja. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STSAT22 | 24. cikk (3) bekezdés | A nemzeti fizetésképtelenségi jogszabályok visszakövetelési rendelkezéseinek mentessége | √ | | | Annak megerősítése, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 24. cikkének (3) bekezdésében említett visszakövetelési rendelkezések alkalmazandók-e. | Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.3. pontja.” |

b)

a „Konkrét információk” táblázatban az STSAT21 és az STSAT22 mezőkódnak megfelelő sorok helyébe a következő szöveg lép:

„STSAT21

24. cikk (2) bekezdés

Van szigorú visszakövetelés

√

Annak tömör magyarázata, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 24. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett szigorú visszakövetelési rendelkezések bármelyike megtalálható-e az értékpapírosításban.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.3. pontja.

STSAT22

24. cikk (3) bekezdés

A nemzeti fizetésképtelenségi jogszabályok visszakövetelési rendelkezéseinek mentessége

√

Annak megerősítése, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 24. cikkének (3) bekezdésében említett visszakövetelési rendelkezések alkalmazandók-e.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.3. pontja.”

| 3. | a III. mellékletben az „Általános információk” táblázatban az STSAP4 mezőkódnak megfelelő sor helyébe a következő szöveg lép:









  „STSAP4 | N/A | Egyedi azonosító | Az adatszolgáltató szervezet által az (EU) 2020/1224 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban kiosztott egyedi azonosító.
  Ha az adott egyedi értékpapírosítási azonosítóval egynél több, STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítést bocsátanak ki, az ennek okait magyarázó nyilatkozat. | N/A” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

a III. mellékletben az „Általános információk” táblázatban az STSAP4 mezőkódnak megfelelő sor helyébe a következő szöveg lép:

„STSAP4

N/A

Egyedi azonosító

Az adatszolgáltató szervezet által az (EU) 2020/1224 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban kiosztott egyedi azonosító.

Ha az adott egyedi értékpapírosítási azonosítóval egynél több, STS kritériumoknak való megfelelésről szóló értesítést bocsátanak ki, az ennek okait magyarázó nyilatkozat.

N/A”

---

(*1)  Az (EU) 2020/1224 felhatalmazáson alapuló rendelet (2019. október 16.) az (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az értékpapírosítást kezdeményező, a szponzor és a különleges célú gazdasági egység által az értékpapírosítással kapcsolatosan rendelkezésre bocsátandó információkat és adatokat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 289., 2020.9.3., 1. o.).”;

---

II. MELLÉKLET

„„IV. MELLÉKLET

Az (EU) 2017/2402 rendelet 26b–26e. cikke alapján az eszközök mérlegen tartásával járó értékpapírosítások tekintetében az ESMA-nak benyújtandó információk

Általános információk

| Mezőkód | Az (EU) 2017/2402 rendelet vonatkozó cikke | Mezőnév | Szolgáltatandó adatok | Kiegészítő információk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| STSSY1 | 27. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdés | Első kapcsolattartási pont | Azon szervezet jogalany-azonosítója (LEI), amelyet első kapcsolattartási pontként kijelöltek, valamint az érintett illetékes hatóság neve. | Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.2. pontja. |
| STSSY2 | N/A | Értesítés időpontja | Az ESMA értesítésének időpontja. | N/A |
| STSSY3 | N/A | Eszközazonosító kód | Ha rendelkezésre áll, a nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN) vagy számok. Ha nem áll rendelkezésre ISIN, akkor bármely egyéb egyedi értékpapír-azonosító (ideértve a hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírt is), amely rendelkezésre áll. | Ha rendelkezésre áll, az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.1. pontja alapján. |
| STSSY4 | N/A | Jogalany-azonosító (LEI) | Az értékpapírosítást kezdeményező(k) és a szponzor(ok), valamint adott esetben az eredeti hitelező(k) és a különleges célú gazdasági egység(ek) jogalany-azonosítója. | Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 9. mellékletének 4.2. pontja. |
| STSSY5 | 31. cikk (3) bekezdés | Fedezetnyújtó | Az eredeti fedezetnyújtó(k) jogalany-azonosítója, neve, székhely szerinti országa és az illetékes hatóság neve. | N/A |
| STSSY6 | N/A | Értesítés azonosítója | Frissítés bejelentése esetén az ESMA által az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló előző értesítéshez rendelt egyedi hivatkozási szám. | N/A |
| STSSY7 | N/A | Egyedi azonosító | Az adatszolgáltató szervezet által az (EU) 2020/1224 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban kiosztott egyedi azonosító. | N/A |
| STSSY8 | N/A | Értékpapírosítási adattár | Ha alkalmazandó, a nyilvántartásba vett értékpapírosítási adattár neve. | N/A |
| STSSY9 | 18. cikk második albekezdés és 27. cikk (3) bekezdés | Székhely szerinti ország | Az értékpapírosítást kezdeményező(k), a szponzor(ok), az eredeti hitelező(k) és a különleges célú gazdasági egység(ek) székhelye szerinti ország. | N/A |
| STSSY10 | N/A | Szintetikus értékpapírosítási besorolás | A szintetikus értékpapírosítás típusa:






  — | szintetikus értékpapírosítás előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezettel; |

Mezőkód

Az (EU) 2017/2402 rendelet vonatkozó cikke

Mezőnév

Szolgáltatandó adatok

Kiegészítő információk

STSSY1

27. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdés

Első kapcsolattartási pont

Azon szervezet jogalany-azonosítója (LEI), amelyet első kapcsolattartási pontként kijelöltek, valamint az érintett illetékes hatóság neve.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.2. pontja.

STSSY2

N/A

Értesítés időpontja

Az ESMA értesítésének időpontja.

N/A

STSSY3

N/A

Eszközazonosító kód

Ha rendelkezésre áll, a nemzetközi értékpapír-azonosító szám (ISIN) vagy számok. Ha nem áll rendelkezésre ISIN, akkor bármely egyéb egyedi értékpapír-azonosító (ideértve a hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírt is), amely rendelkezésre áll.

Ha rendelkezésre áll, az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.1. pontja alapján.

STSSY4

N/A

Jogalany-azonosító (LEI)

Az értékpapírosítást kezdeményező(k) és a szponzor(ok), valamint adott esetben az eredeti hitelező(k) és a különleges célú gazdasági egység(ek) jogalany-azonosítója.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 9. mellékletének 4.2. pontja.

STSSY5

31. cikk (3) bekezdés

Fedezetnyújtó

Az eredeti fedezetnyújtó(k) jogalany-azonosítója, neve, székhely szerinti országa és az illetékes hatóság neve.

N/A

STSSY6

N/A

Értesítés azonosítója

Frissítés bejelentése esetén az ESMA által az STS kritériumoknak való megfelelésről szóló előző értesítéshez rendelt egyedi hivatkozási szám.

N/A

STSSY7

N/A

Egyedi azonosító

Az adatszolgáltató szervezet által az (EU) 2020/1224 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban kiosztott egyedi azonosító.

N/A

STSSY8

N/A

Értékpapírosítási adattár

Ha alkalmazandó, a nyilvántartásba vett értékpapírosítási adattár neve.

N/A

STSSY9

18. cikk második albekezdés és 27. cikk (3) bekezdés

Székhely szerinti ország

Az értékpapírosítást kezdeményező(k), a szponzor(ok), az eredeti hitelező(k) és a különleges célú gazdasági egység(ek) székhelye szerinti ország.

N/A

STSSY10

N/A

Szintetikus értékpapírosítási besorolás

A szintetikus értékpapírosítás típusa:

—

szintetikus értékpapírosítás előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezettel;

| — | szintetikus értékpapírosítás előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezettel. |
| --- | --- |

—

szintetikus értékpapírosítás előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezettel.

N/A

STSSY11

N/A

Szintetikus értékpapírosítás előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezettel

A fedezetnyújtó neve (kormányzat vagy szupranacionális intézmény, 0 %-os kockázati súllyal)

N/A

STSSY12

N/A

Alkalmazott hitelkockázati fedezeti megállapodás

Az alkalmazott hitelkockázati fedezeti megállapodás típusa:

| — | Hitelderivatíva; |
| --- | --- |

—

Hitelderivatíva;

| — | Pénzügyi garancia |
| --- | --- |

—

Pénzügyi garancia

N/A

STSSY13

N/A

Alapul szolgáló kitettségek besorolása

Az alapul szolgáló kitettségek típusa, többek között:

| 1. | Kereskedelemfinanszírozási kitettségek |
| --- | --- |

1.

Kereskedelemfinanszírozási kitettségek

| 2. | Kis- és középvállalkozásoknak (kkv) nyújtott hitelek |
| --- | --- |

2.

Kis- és középvállalkozásoknak (kkv) nyújtott hitelek

| 3. | Fogyasztói hitelek |
| --- | --- |

3.

Fogyasztói hitelek

| 4. | Nagyvállalati hitelek |
| --- | --- |

4.

Nagyvállalati hitelek

| 5. | Kkv- és nagyvállalati hitelek elegye |
| --- | --- |

5.

Kkv- és nagyvállalati hitelek elegye

| 6. | Kereskedelmi ingatlannal kapcsolatos kitettségek |
| --- | --- |

6.

Kereskedelmi ingatlannal kapcsolatos kitettségek

| 7. | Egyéb |
| --- | --- |

7.

Egyéb

N/A

STSSY14

N/A

Kibocsátás időpontja

Az ügylet lezárásának dátuma, és ha ettől eltér, a fedezeti megállapodás hatálybalépésének dátuma.

N/A

STSSY15

27. cikk (2) bekezdés második albekezdés

Ellenőrzést végző felhatalmazott harmadik fél – nyilatkozat

Ha felhatalmazott harmadik fél az (EU) 2017/2402 rendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően STS-ellenőrzési szolgáltatást nyújtott, nyilatkozat arról, hogy az STS kritériumoknak való megfelelést a felhatalmazott harmadik fél igazolta.

N/A

STSSY16

27. cikk (2) bekezdés második albekezdés

Ellenőrzést végző felhatalmazott harmadik fél – székhely szerinti ország

Ha felhatalmazott harmadik fél az (EU) 2017/2402 rendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően STS-ellenőrzési szolgáltatást nyújtott, a felhatalmazott harmadik fél neve és székhely szerinti országa.

N/A

STSSY17

27. cikk (2) bekezdés második albekezdés

Ellenőrzést végző felhatalmazott harmadik fél – illetékes hatóság

Ha felhatalmazott harmadik fél az (EU) 2017/2402 rendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően STS-ellenőrzési szolgáltatást nyújtott, a felhatalmazást adó illetékes hatóság neve.

N/A

STSSY18

27. cikk (5) bekezdés

STS státusz

Ha alkalmazandó, az értékpapírosítást kezdeményező indokolással ellátott értesítése arról, hogy a szintetikus értékpapírosítás a továbbiakban már nem tekintendő STS értékpapírosításnak.

N/A

Konkrét információk

| Mezőkód | Az (EU) 2017/2402 rendelet vonatkozó cikke | Mezőnév | Megerősítés | Tömör magyarázat | Részletes magyarázat | Szolgáltatandó adatok | Kiegészítő információk |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STSSY19 | 26b. cikk (1) bekezdés első albekezdés | Az értékpapírosítást kezdeményező az Unióban felügyelt szervezet | √ | | | Annak megerősítése, hogy az értékpapírosítást kezdeményező az Unióban felhatalmazással vagy engedéllyel rendelkező szervezet. | N/A |
| STSSY20 | 26b. cikk (1) bekezdés második albekezdés | Az értékpapírosítást kezdeményező által a harmadik féltől megvásárolt kitettségekre alkalmazott szabályok | | √ | | Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező az általa saját számlára megvásárolt, majd értékpapírosított, harmadik féltől származó kitettségekre legalább olyan szigorú hitelnyújtási, beszedési, adósságrendezési és -kezelési szabályokat alkalmaz, mint a hasonló, nem megvásárolt kitettségekre. | N/A |
| STSSY21 | 26b. cikk (2) bekezdés | Az alapul szolgáló kitettségek kihelyezése | | √ | | Annak tömör magyarázata, hogy az alapul szolgáló kitettségek kihelyezésére az értékpapírosítást kezdeményező alaptevékenysége keretében kerül sor. | N/A |
| STSSY22 | 26b. cikk (3) bekezdés első albekezdés | Az eszközöknek az értékpapírosítást kezdeményező mérlegében tartása az ügylet lezárásakor | √ | | | Annak megerősítése, hogy az ügylet lezárásakor az alapul szolgáló kitettség az értékpapírosítást kezdeményező vagy a vele azonos csoporthoz tartozó szervezet mérlegében szerepel. | N/A |
| STSSY23 | 26b. cikk (3) bekezdés második albekezdés | Csoportkategória | √ | | | Az STSSY22 mező alkalmazásában annak megerősítése, hogy az alábbi két csoportkategória közül melyik a releváns:






  a) | az 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezetével összhangban prudenciális konszolidáció körébe tartozó jogalanyok csoportja; |

Mezőkód

Az (EU) 2017/2402 rendelet vonatkozó cikke

Mezőnév

Megerősítés

Tömör magyarázat

Részletes magyarázat

Szolgáltatandó adatok

Kiegészítő információk

STSSY19

26b. cikk (1) bekezdés első albekezdés

Az értékpapírosítást kezdeményező az Unióban felügyelt szervezet

√

Annak megerősítése, hogy az értékpapírosítást kezdeményező az Unióban felhatalmazással vagy engedéllyel rendelkező szervezet.

N/A

STSSY20

26b. cikk (1) bekezdés második albekezdés

Az értékpapírosítást kezdeményező által a harmadik féltől megvásárolt kitettségekre alkalmazott szabályok

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező az általa saját számlára megvásárolt, majd értékpapírosított, harmadik féltől származó kitettségekre legalább olyan szigorú hitelnyújtási, beszedési, adósságrendezési és -kezelési szabályokat alkalmaz, mint a hasonló, nem megvásárolt kitettségekre.

N/A

STSSY21

26b. cikk (2) bekezdés

Az alapul szolgáló kitettségek kihelyezése

√

Annak tömör magyarázata, hogy az alapul szolgáló kitettségek kihelyezésére az értékpapírosítást kezdeményező alaptevékenysége keretében kerül sor.

N/A

STSSY22

26b. cikk (3) bekezdés első albekezdés

Az eszközöknek az értékpapírosítást kezdeményező mérlegében tartása az ügylet lezárásakor

√

Annak megerősítése, hogy az ügylet lezárásakor az alapul szolgáló kitettség az értékpapírosítást kezdeményező vagy a vele azonos csoporthoz tartozó szervezet mérlegében szerepel.

N/A

STSSY23

26b. cikk (3) bekezdés második albekezdés

Csoportkategória

√

Az STSSY22 mező alkalmazásában annak megerősítése, hogy az alábbi két csoportkategória közül melyik a releváns:

a)

az 575/2013/EU rendelet első része II. címének 2. fejezetével összhangban prudenciális konszolidáció körébe tartozó jogalanyok csoportja;

| b) | a 2009/138/EK irányelv (1) 212. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott csoport |
| --- | --- |

b)

a 2009/138/EK irányelv (1) 212. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott csoport

N/A

STSSY24

26b. cikk (4) bekezdés

Az értékpapírosítást kezdeményező kitettségének nincs további fedezete

√

Annak megerősítése, hogy az értékpapírosítást kezdeményező az értékpapírosítás alapjául szolgáló kitettségek hitelkockázatának való kitettségét a hitelkockázati fedezeti megállapodás révén szerzett védelmen túl nem fedezi.

N/A

STSSY25

26b. cikk (5) bekezdés

Az 575/2013/EU rendelet 249. cikkének megfelelő hitelkockázati fedezeti megállapodás

√

Annak megerősítése, hogy a hitelkockázati fedezeti megállapodás megfelel az 575/2013/EU rendelet 249. cikkében megállapított hitelkockázat-mérséklési szabályoknak.

N/A

STSSY26

26b. cikk (5) bekezdés

Egyéb hitelkockázat-mérséklési szabályoknak megfelelő hitelkockázati fedezeti megállapodás

√

Ha az 575/2013/EU rendelet 249. cikke nem alkalmazandó, annak tömör magyarázata, hogy a megállapodás legalább olyan szigorú követelményeknek felel meg, mint az említett cikkben meghatározott követelmények.

N/A

STSSY27

26b. cikk (6) bekezdés a) pont

Kijelentés és szavatolás – Az alapul szolgáló kitettségek tulajdonjoga

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező kijelentette és szavatolta-e, hogy az értékpapírosítást kezdeményező vagy a vele azonos csoporthoz tartozó szervezet rendelkezik az alapul szolgáló kitettségek korlátozástól mentes és érvényes tulajdonjogával és az azokhoz kapcsolódó járulékos jogokkal.

N/A

STSSY28

26b. cikk (6) bekezdés b) pont

Kijelentés és szavatolás – Az értékpapírosítást kezdeményező megtartja az alapul szolgáló eszközök hitelkockázatát

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező kijelentette és szavatolta-e, hogy ha az értékpapírosítást kezdeményező az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézet, vagy a 2009/138/EK irányelv 13. cikkének 1. pontjában meghatározott biztosító, akkor az értékpapírosítást kezdeményező vagy a konszolidált felügyeleti körbe tartozó szervezet a mérlegében szerepelteti az alapul szolgáló kitettségek hitelkockázatát.

N/A

STSSY29

26b. cikk (6) bekezdés c) pont

Kijelentés és szavatolás – A kitettségek megfelelése az értékpapírosítási feltételeknek

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező kijelentette és szavatolta-e, hogy az értékpapírosított portfólióba történő felvételük időpontjában az alapul szolgáló kitettségek mindegyike megfelel az értékpapírosítási feltételeknek és – az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikkének (1) bekezdésében említett hitelesemény bekövetkezését kivéve – a hitelkockázati fedezeti kifizetésre vonatkozó valamennyi feltételnek, az értékpapírosítási dokumentációban szereplő hitelkockázati fedezeti megállapodással összhangban.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.8. pontja.

STSSY30

26b. cikk (6) bekezdés d) pont

Kijelentés és szavatolás – A kötelezettel szembeni jogi és érvényesíthető kötelezettség

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező kijelentette és szavatolta-e, hogy legjobb tudomása szerint minden egyes alapul szolgáló kitettségre vonatkozó szerződés tartalmaz egy jogi, érvényes, kötelező erejű és érvényesíthető kötelezettséget a kötelezett számára az említett szerződésben meghatározott pénzösszegek megfizetésére vonatkozóan.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.8. pontja.

STSSY31

26b. cikk (6) bekezdés e) pont

Kijelentés és szavatolás – Hitelezési feltételek

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező kijelentette és szavatolta-e, hogy az alapul szolgáló kitettségek olyan hitelezési feltételeknek felelnek meg, amelyek nem kevésbé szigorúak, mint az értékpapírosítást kezdeményező által a hasonló, de nem értékpapírosított kitettségek esetében alkalmazott standard hitelezési feltételek.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.8. pontja.

STSSY32

26b. cikk (6) bekezdés f) pont

Kijelentés és szavatolás – A kötelezettek egyike sem érintett kötelezettségei lényeges megsértésében vagy mulasztásában

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező kijelentette és szavatolta-e, hogy legjobb tudomása szerint a kötelezettek egyike sem érintett valamely alapul szolgáló kitettséghez kapcsolódó kötelezettségei lényeges megsértésében vagy mulasztásában azon a napon, amelyen az említett alapul szolgáló kitettség bekerül az értékpapírosított portfólióba.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.8. pontja.

STSSY33

26b. cikk (6) bekezdés g) pont

Kijelentés és szavatolás – Az ügyleti dokumentáció nem tartalmaz valótlan információt

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező kijelentette és szavatolta-e, hogy legjobb tudomása szerint az ügyleti dokumentáció nem tartalmaz valótlan információt az alapul szolgáló kitettségek részleteiről.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.8. pontja.

STSSY34

26b. cikk (6) bekezdés h) pont

Kijelentés és szavatolás – Az alapul szolgáló kitettség végrehajthatósága vagy behajthatósága

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező kijelentette és szavatolta-e, hogy az ügylet lezárásakor vagy egy alapul szolgáló kitettségnek az értékpapírosított portfólióba való felvételekor a kötelezett és az eredeti hitelező között az említett alapul szolgáló kitettséggel kapcsolatban létrejött szerződést nem módosították oly módon, ami az említett alapul szolgáló kitettség végrehajthatóságát vagy behajthatóságát érintette.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.8. pontja.

STSSY35

26b. cikk (7) bekezdés első albekezdés

Értékpapírosítási feltételek, amelyek nem teszik lehetővé az alapul szolgáló kitettségállomány diszkrecionális alapon történő aktív portfóliókezelését

√

Annak tömör magyarázata, hogy az alapul szolgáló kitettségek olyan előre meghatározott, egyértelmű és dokumentált értékpapírosítási feltételeket teljesítenek, amelyek nem teszik lehetővé e kitettségállomány diszkrecionális alapon történő aktív portfóliókezelését.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2. szakasza.

STSSY36

26b. cikk (7) bekezdés második albekezdés

Az aktív portfóliókezelés tilalma alóli mentesség

√

Az STSSY35 mező alkalmazásában annak tömör magyarázata, hogy az eladói nyilatkozatokat és szavatosságvállalásokat sértő kitettségek helyettesítése, illetve feltöltési időszakot tartalmazó értékpapírosítás esetén a meghatározott feltöltési feltételeket teljesítő kitettségek felvétele nem tekintendő aktív portfóliókezelésnek.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2. szakasza.

STSSY37

26b. cikk (7) bekezdés harmadik albekezdés

Az ügylet lezárásának napját követően felvett kitettség teljesíti az értékpapírosítási feltételeket

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügylet lezárásának napját követően felvett kitettség olyan értékpapírosítási feltételeket teljesít, amelyek nem kevésbé szigorúak az alapul szolgáló kitettségek eredeti kiválasztása során alkalmazottaknál.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2. szakasza.

STSSY38

26b. cikk (7) bekezdés negyedik albekezdés a) pont

Teljes mértékben visszafizetett kitettség

√

Ha az alapul szolgáló kitettséget el kell távolítani az ügyletből, annak tömör magyarázata, hogy azt teljes mértékben visszafizették, vagy az egyébként lejárt.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2. szakasza.

STSSY39

26b. cikk (7) bekezdés negyedik albekezdés b) pont

Elidegenített alapul szolgáló kitettségek

√

Ha az alapul szolgáló kitettséget el kell távolítani az ügyletből, annak tömör magyarázata, hogy azt az értékpapírosítást kezdeményező szokásos üzletmenete keretében elidegenítették, feltéve, hogy az ilyen elidegenítés nem minősül az 575/2013/EU rendelet 250. cikkében említett szerinti burkolt támogatásnak.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2. szakasza.

STSSY40

26b. cikk (7) bekezdés negyedik albekezdés c) pont

Nem hitelezésből adódó módosítás

√

Ha az alapul szolgáló kitettséget el kell távolítani az ügyletből, annak tömör magyarázata, hogy azt az említett alapul szolgáló kitettség szokásos kezelése során végrehajtott, és nem hitelezésből adódó módosítás – így például az adósság refinanszírozása vagy átütemezése – érinti.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2. szakasza.

STSSY41

26b. cikk (7) bekezdés negyedik albekezdés d) pont

Nem teljesített értékpapírosítási feltételek

√

Ha az alapul szolgáló kitettséget el kell távolítani az ügyletből, annak tömör magyarázata, hogy az az ügyletbe történő felvételekor nem felelt meg az értékpapírosítási feltételeknek.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2. szakasza.

STSSY42

26b. cikk (8) bekezdés első albekezdés

Eszközök homogenitása

√

Annak részletes magyarázata, hogy az értékpapírosítás olyan alapul szolgáló kitettségek halmazára épül, amelyek az eszköztípus tekintetében homogének. Ezzel összefüggésben az (EU) 2019/1851 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a hivatkozási alap.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY43

26b. cikk (8) bekezdés első albekezdés

Csak egyféle eszköztípus

√

Annak részletes magyarázata, hogy az alapul szolgáló kitettségek halmaza miként tartalmaz csak egyféle eszköztípust.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY44

26b. cikk (8) bekezdés második albekezdés

Szerződés alapján kötelező és végrehajtható kötelezettségek

√

Annak tömör magyarázata, hogy az STSSY42 mezőben említett alapul szolgáló kitettségek olyan, szerződés alapján kötelező és végrehajtható kötelezettségeket tartalmaznak, amelyekért az adósok és adott esetben a garanciavállalók korlátlan felelősséggel tartoznak.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY45

26b. cikk (8) bekezdés harmadik albekezdés

Meghatározott rendszeres kifizetés

√

Annak részletes magyarázata, hogy az STSSY42 mezőben említett alapul szolgáló kitettségek olyan meghatározott rendszeres kifizetésekkel járnak, amelyeknek fizetési részletei különböző összegűek is lehetnek, és amelyek bérletidíj-fizetéshez, tőketörlesztéshez vagy kamatfizetéshez vagy az említett kifizetések garanciájaként nyújtott eszközökből származó jövedelemhez fűződő joghoz kapcsolódnak.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY46

26b. cikk (8) bekezdés harmadik albekezdés

Eszközök eladásából származó bevétel

√

Annak részletes magyarázata, hogy az STSSY42 mezőben említett alapul szolgáló kitettségek generálhatnak-e finanszírozott vagy lízingelt eszközök eladásából származó bevételt is, és hogyan.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY47

26b. cikk (8) bekezdés negyedik albekezdés

Nincsenek átruházható értékpapírok

√

Annak a módszernek a részletes magyarázata, amellyel biztosítják, hogy az alapul szolgáló kitettségek között nincsenek a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 4. cikke (1) bekezdésének 44. pontjában meghatározott átruházható értékpapírok, kivéve a kereskedési helyszínen nem jegyzett vállalati kötvényeket.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY48

26b. cikk (9) bekezdés

Nincs újra-értékpapírosítás

√

Annak megerősítése, hogy az alapul szolgáló kitettségek nem tartalmaznak értékpapírosítási pozíciókat.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2. pontja.

STSSY49

26b. cikk (10) bekezdés első albekezdés

A potenciális befektetők tájékoztatása a hitelezési feltételekről

√

Annak megerősítése, hogy a potenciális befektetőket indokolatlan késedelem nélkül, teljeskörűen tájékoztatják az alapul szolgáló kitettségek kihelyezésére vonatkozó hitelezési feltételekről és a korábbi hitelezési feltételekhez képest történt lényeges változásokról.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY50

26b. cikk (10) bekezdés első albekezdés

Kötelezett korlátlan felelősségvállalása

√

Annak megerősítése, hogy az alapul szolgáló kitettségek keletkeztetése az értékpapírosítási különleges célú gazdasági egységnek nem minősülő kötelezett korlátlan felelősségvállalásával történik.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY51

26b. cikk (10) bekezdés első albekezdés

Hitelezési feltételek – nincs harmadik fél

√

Annak megerősítése, hogy az alapul szolgáló kitettséget érintő hitelnyújtási vagy hitelkihelyezési döntésben harmadik fél nem vesz részt.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY52

26b. cikk (10) bekezdés második albekezdés

Hitelezési feltételek – lakáshitelek

√

Azon értékpapírosítások esetében, amelyeknél az alapul szolgáló kitettségek lakáshitelek, annak megerősítése, hogy a hitelek halmaza nem tartalmaz olyan hitelt, amelyet azt feltételezve hirdettek és nyújtottak, hogy a hitelkérelmező vagy – adott esetben – a közvetítő tájékoztatást kapott arról, hogy a közölt információkat a hitelező nem feltétlenül ellenőrzi.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY53

26b. cikk (10) bekezdés harmadik albekezdés

Hitelezési feltételek – A hitelfelvevő vizsgálata

√

Annak megerősítése, hogy a hitelfelvevő hitelképességének vizsgálata során betartják a 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 8. cikkében vagy a 2014/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 18. cikkének (1)–(4) bekezdésében, 18. cikke (5) bekezdésének a) pontjában és 18. cikke (6) bekezdésében meghatározott követelményeket vagy adott esetben harmadik országok egyenértékű követelményeit.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY54

26b. cikk (10) bekezdés negyedik albekezdés

Az értékpapírosítást kezdeményező vagy az eredeti hitelező szakértelme

√

Annak megerősítése, hogy az értékpapírosítást kezdeményező vagy eredeti hitelező szakértelemmel rendelkezik az értékpapírosított kitettségekhez hasonló jellegű kitettségek kihelyezése terén.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.7. pontja.

STSSY55

26b. cikk (11) bekezdés a) pont

Nincsenek nemteljesítő kitettségek

√

Annak tömör magyarázata, hogy az alapul szolgáló kitettségek a kiválasztásuk időpontjában nem tartalmaznak az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének (1) bekezdése értelmében vett nemteljesítő kitettségeket vagy olyan, kedvezőtlen hiteltörténetű adóssal vagy garanciavállalóval szembeni kitettségeket, aki/amely az értékpapírosítást kezdeményező vagy az eredeti hitelező legjobb tudomása szerint a kihelyezést megelőző három éven belül fizetésképtelenséget jelentett vagy akinek/amelynek a hitelezői számára valamely bíróság fizetés elmulasztása miatt jogerősen, jogorvoslati eljárásban nem támadható módon végrehajtási jogot keletkeztetett vagy anyagi kártérítést ítélt meg, vagy akinek/amelynek az esetében az alapul szolgáló kitettségek kiválasztásának időpontját megelőző három évben a nemteljesítő kitettségek tekintetében adósságátütemezésre került sor, kivéve, ha i. az átütemezett alapul szolgáló kitettség tekintetében az átütemezés időpontjától kezdve nem merült fel új hátralék, és az átütemezésre legalább egy évvel az alapul szolgáló kitettségek kiválasztását megelőzően került sor; vagy ii. az értékpapírosítás kezdeményezője az (EU) 2017/2402 rendelet 7. cikke (1) bekezdése első albekezdése a) pontjával és e) pontjának i. alpontjával összhangban nyújtott tájékoztatásban kifejezetten megjelöli az átütemezett alapul szolgáló kitettségek arányát, az átütemezés idejét és részleteit, továbbá azt, hogy e kitettségek az átütemezés óta hogyan teljesítenek. Amennyiben e két kivétel bármelyike alkalmazandó, adja meg ennek tömör magyarázatát.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.8. pontja.

STSSY56

26b. cikk (11) bekezdés b) pont

Nincs kedvezőtlen hiteltörténet

√

Annak tömör magyarázata, hogy az alapul szolgáló kitettségek a kiválasztásuk időpontjában nem tartalmaznak az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének (1) bekezdése értelmében vett nemteljesítő kitettségeket vagy olyan, kedvezőtlen hiteltörténetű adóssal vagy garanciavállalóval szembeni kitettségeket, aki/amely az értékpapírosítást kezdeményező vagy az eredeti hitelező legjobb tudomása szerint, az alapul szolgáló kitettség kihelyezésének időpontjában adott esetben szerepelt a kedvezőtlen hiteltörténetű személyek nyilvánosan hozzáférhető jegyzékében vagy, amennyiben ilyen nyilvánosan hozzáférhető jegyzék nem létezik, az értékpapírosítást kezdeményező vagy az eredeti hitelező rendelkezésére álló egyéb hasonló jegyzékben.

N/A

STSSY57

26b. cikk (11) bekezdés c) pont

A nemfizetés kockázata nem magasabb, mint a nem értékpapírosítási kitettségek esetében

√

Annak tömör magyarázata, hogy az alapul szolgáló kitettségek a kiválasztásuk időpontjában nem tartalmaznak az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének (1) bekezdése értelmében vett nemteljesítő kitettségeket vagy olyan, kedvezőtlen hiteltörténetű adóssal vagy garanciavállalóval szembeni kitettségeket, aki/amely az értékpapírosítást kezdeményező vagy az eredeti hitelező legjobb tudomása szerint olyan hitelminősítéssel vagy hitelbírálati pontszámmal rendelkezik, amely azt jelzi, hogy jelentősen magasabb a kockázata a szerződésben vállalt fizetési kötelezettségek teljesítése elmaradásának, mint az értékpapírosítás kezdeményezőjének tulajdonában álló hasonló, nem értékpapírosított kitettségek esetében.

N/A

STSSY58

26b. cikk (12) bekezdés

Legalább egy törlesztés az alapul szolgáló eszközök felvételének időpontjáig

√

Annak megerősítése, hogy az adósok az alapul szolgáló kitettségek felvételének időpontjáig már legalább egy alkalommal törlesztettek, kivéve, ha:

| a) | az értékpapírosítás egy összegben törlesztendő kitettségekből vagy egy évnél rövidebb futamidejű kitettségekből, többek között – de nem kizárólagos jelleggel – a rulírozó hitelek havi részletfizetéséből képzett rulírozó értékpapírosítás; vagy |
| --- | --- |

a)

az értékpapírosítás egy összegben törlesztendő kitettségekből vagy egy évnél rövidebb futamidejű kitettségekből, többek között – de nem kizárólagos jelleggel – a rulírozó hitelek havi részletfizetéséből képzett rulírozó értékpapírosítás; vagy

| b) | a kitettség egy, az ügyletbe már felvett kitettségnek a refinanszírozását képviseli. |
| --- | --- |

b)

a kitettség egy, az ügyletbe már felvett kitettségnek a refinanszírozását képviseli.

Amennyiben e két kivétel bármelyike alkalmazandó, kérjük, adja meg ennek tömör magyarázatát.

Az (EU)2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.3. és 3.4.6. pontja.

STSSY59

26c. cikk (1) bekezdés

Kockázatmegtartási követelményeknek való megfelelés

√

Annak részletes magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező vagy az eredeti hitelező az (EU) 2017/2402 rendelet 6. cikkével összhangban hogyan teljesíti a kockázatmegtartási követelményt.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 9. mellékletének 3.1. pontja és 19. mellékletének 3.4.3. pontja.

STSSY60

26c. cikk (2) bekezdés első albekezdés

A kamatláb- és devizakockázat mérséklése

√

Annak megerősítése, hogy:

| a) | az értékpapírosításból eredő kamatláb- és devizakockázatokat, valamint e kockázatoknak az értékpapírosítást kezdeményező és a befektető kifizetéseire gyakorolt lehetséges hatásait ismertetik az ügyleti dokumentációban, |
| --- | --- |

a)

az értékpapírosításból eredő kamatláb- és devizakockázatokat, valamint e kockázatoknak az értékpapírosítást kezdeményező és a befektető kifizetéseire gyakorolt lehetséges hatásait ismertetik az ügyleti dokumentációban,

| b) | az említett kockázatokat megfelelően mérséklik, és az ennek érdekében hozott intézkedésekről tájékoztatják a befektetőket. |
| --- | --- |

b)

az említett kockázatokat megfelelően mérséklik, és az ennek érdekében hozott intézkedésekről tájékoztatják a befektetőket.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.2. és 3.8. pontja.

STSSY61

26c. cikk (2) bekezdés első albekezdés

A hitelkockázati fedezet pénzneme megegyezik a hitelkockázati fedezeti kifizetések pénznemével

√

Annak megerősítése, hogy a befektetőt a hitelkockázati fedezeti megállapodás alapján terhelő kötelezettségekre fedezetet nyújtó biztosíték pénzneme megegyezik a hitelkockázati fedezeti kifizetések pénznemével.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.2. és 3.8. pontja.

STSSY62

26c. cikk (2) bekezdés második albekezdés

A különleges célú gazdasági egység kötelezettségei nem haladják meg a bevételét

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítási különleges célú gazdasági egység bevonásával végzett értékpapírosítás esetén az értékpapírosítási különleges célú gazdasági egység befektetők részére teljesítendő kamatkifizetésekből eredő kötelezettségeinek összege egyik kifizetési napon sem haladhatja meg az értékpapírosítási különleges célú gazdasági egységnek az értékpapírosítást kezdeményezőtől és egyéb biztosítéki megállapodásokból származó bevételét.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.2. és 3.8. pontja.

STSSY63

26c. cikk (2) bekezdés harmadik albekezdés

Nincs származtatott ügylet, a kamatláb- és devizakockázatok fedezetét szolgáló kivételével

√

Annak megerősítése, hogy az alapul szolgáló kitettségek halmaza nem tartalmaz származtatott ügyleteket, az alapul szolgáló kitettségek kamatláb- és devizakockázatainak fedezése céljából kötött ügyletek kivételével.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.2. és 3.8. pontja.

STSSY64

26c. cikk (2) bekezdés harmadik albekezdés

Szokásos standardokon alapuló származtatott ügyletek alkalmazása

√

Annak tömör magyarázata, hogy az STSSY63 mezőben említett kivétel alkalmazása esetén az alkalmazott származtatott ügyleteket általánosan elfogadott standardoknak megfelelően kötik meg és dokumentálják.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.2. és 3.8. pontja.

STSSY65

26c. cikk (3) bekezdés első és második albekezdés

Referenciaráta alapján történő kamatfizetések általánosan használt kamatlábak alapján, összetett képletek vagy származtatott ügyletek nélkül

√

Az ügylethez kapcsolódó, referenciaráta alapján történő kamatfizetések esetében annak tömör magyarázata, hogy azok az alábbi referenciaráták közül melyiken alapulnak:

| a) | általánosan használt piaci kamatlábak vagy a forrásköltséget tükröző, általánosan használt ágazati kamatlábak, amelyek nem alapulnak összetett képleteken vagy származtatott ügyleteken; vagy |
| --- | --- |

a)

általánosan használt piaci kamatlábak vagy a forrásköltséget tükröző, általánosan használt ágazati kamatlábak, amelyek nem alapulnak összetett képleteken vagy származtatott ügyleteken; vagy

| b) | a befektetőt a hitelkockázati fedezeti megállapodás alapján terhelő kötelezettségekre fedezetet nyújtó biztosíték által generált bevétel. |
| --- | --- |

b)

a befektetőt a hitelkockázati fedezeti megállapodás alapján terhelő kötelezettségekre fedezetet nyújtó biztosíték által generált bevétel.

Annak tömör magyarázata, hogy az alapul szolgáló kitettséghez kapcsolódó, referenciaráta alapján történő kamatfizetéseket általánosan használt piaci kamatlábak alapján vagy a forrásköltséget tükröző, általánosan használt ágazati kamatlábak alapján határozzák meg, amelyek nem alapulnak összetett képleteken vagy származtatott ügyleteken.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.2. és 2.2.13. pontja.

STSSY66

26c. cikk (4) bekezdés első albekezdés

A jogérvényesítési események nem érintik a befektető jogérvényesítési intézkedését

√

Annak tömör magyarázata, hogy a befektető jogérvényesítési intézkedést hozhat az értékpapírosítást kezdeményezőt érintő jogérvényesítési eseményt követően.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.5. pontja.

STSSY67

26c. cikk (4) bekezdés második albekezdés

Hitelkockázati fedezeti megállapodás érvényesítése – az értékpapírosítási különleges célú gazdasági egységnél nem ragadhat benn pénzeszköz

√

Annak tömör magyarázata, hogy egy értékpapírosítási különleges célú gazdasági egység bevonásával végzett értékpapírosítás esetében a hitelkockázati fedezeti megállapodás érvényesítéséről vagy megszüntetéséről szóló értesítés kézbesítése esetén az értékpapírosítási különleges célú gazdasági egységnél nem ragad benn pénzeszköz azon felül, ami az említett értékpapírosítási különleges célú gazdasági egység operatív működésének biztosításához, a nemteljesítő, a megszüntetés idején még átütemezés alatt álló alapul szolgáló kitettségekhez kapcsolódó fedezeti kifizetések teljesítéséhez, vagy ahhoz szükséges, hogy a befektetők részére az értékpapírosítás szerződéses feltételeinek megfelelő sorrendben teljesítsék a kifizetéseket.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.5. pontja.

STSSY68

26c. cikk (5) bekezdés első albekezdés

A veszteségek megosztása a veszteségviselési rangsorban elfoglalt hely szerint

√

Annak tömör magyarázata, hogy a veszteségek megosztása az értékpapírosítási pozíció tulajdonosai között az ügyletrészsorozatok veszteségviselési rangsorban elfoglalt helye szerint, a leghátrább sorolt ügyletrészsorozattal kezdődően történik.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.5. pontja.

STSSY69

26c. cikk (5) bekezdés második albekezdés

Egymást követő törlesztés

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügyletrészsorozatok egyes kifizetési napokon fennálló összegének megállapítása érdekében valamennyi ügyletrészsorozatra egymást követő törlesztést alkalmaznak, a legelőrébb sorolt ügyletrészsorozattal kezdődően.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.5. pontja.

STSSY70

26c. cikk (5) bekezdés harmadik albekezdés

A veszteségviselési rangsortól eltérő kifizetési sorrend

√

Annak tömör magyarázata, hogy az STSSY69 mezőtől eltérően, a veszteségviselési rangsortól eltérő kifizetési sorrendet alkalmazó ügyletek esetében az alapul szolgáló kitettségek teljesítményétől függő olyan kiváltó eseményeket határoznak meg az ügylet részeként, melyek bekövetkezte esetén a kifizetési sorrend újra meg fog egyezni a veszteségviselési rangsor szerinti kifizetéssel.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.5. pontja.

STSSY71

26c. cikk (5) bekezdés harmadik albekezdés a) pont

Teljesítménytől függő kiváltó események

√

Az STSSY70 mezőben említett olyan, teljesítménytől függő kiváltó esemény részletes magyarázata, amely vagy a nemteljesítő kitettségek halmozott összegének növekedése, vagy a halmozott veszteségeknek az alapul szolgáló portfólió fennálló összegének egy adott százalékát meghaladó növekedése.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.5. pontja.

STSSY72

26c. cikk (5) bekezdés harmadik albekezdés b) pont

Teljesítménytől függő kiváltó események

√

Az STSSY70 mezőben említett olyan, teljesítménytől függő kiváltó esemény részletes magyarázata, amely egy további visszatekintő kiváltó esemény.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.5. pontja.

STSSY73

26c. cikk (5) bekezdés harmadik albekezdés c) pont

Teljesítménytől függő kiváltó események

√

Az STSSY70 mezőben említett olyan, teljesítménytől függő kiváltó esemény részletes magyarázata, amely egy előre tekintő kiváltó esemény.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.5. pontja.

STSSY74

26c. cikk (5) bekezdés hetedik albekezdés

A törlesztett ügyletrészsorozatok összegével egyenlő biztosítéki összeg

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügyletrészsorozatok törlesztésekor a befektetők visszakapják az említett ügyletrészsorozatok törlesztési összegével egyenlő biztosítéki összeget, feltéve, hogy a befektetők biztosítékkal fedezték az említett ügyletrészsorozatokat.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.5. pontja.

STSSY75

26c. cikk (5) bekezdés nyolcadik albekezdés

Bekövetkezett hitelesemény és a hitelkockázati fedezet adott kifizetési napon rendelkezésre álló összege

√

Annak tömör magyarázata, hogy ha az alapul szolgáló kitettségek tekintetében az STSSY100 vagy az STSSY101 mezőben említett hitelesemény következik be, és az említett kitettségekre vonatkozó adósságrendezés még nem zárult le, akkor a hitelkockázati fedezet adott kifizetési napon fennmaradó összege legalább az említett alapul szolgáló kitettségek fennálló névértéke, az említett alapul szolgáló kitettség tekintetében teljesített időközi kifizetések összegével csökkentve.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.5. pontja.

STSSY76

26c. cikk (6) bekezdés a) pont

Gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezések vagy kiváltó események – Hitelminőség

√

Annak tömör magyarázata, hogy rulírozó értékpapírosítás esetén az ügyleti dokumentáció kiterjed a gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezésekre vagy a rulírozási időszak megszüntetését kiváltó eseményekre, amennyiben az alapul szolgáló kitettségek hitelminősége elér egy előzetesen meghatározott küszöbértéket vagy annál nagyobb mértékben romlik.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.3. és 2.4. pontja.

STSSY77

26c. cikk (6) bekezdés b) pont

Gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezések vagy kiváltó események – Veszteségek

√

Annak tömör magyarázata, hogy rulírozó értékpapírosítás esetén az ügyleti dokumentáció kiterjed a gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezésekre vagy a rulírozási időszak megszüntetését kiváltó eseményekre, ha a veszteségek mértéke meghaladja az előzetesen meghatározott küszöbértéket.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.3. és 2.4. pontja.

STSSY78

26c. cikk (6) bekezdés c) pont

Gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezések vagy kiváltó események – Új kitettségek

√

Annak tömör magyarázata, hogy rulírozó értékpapírosítás esetén az ügyleti dokumentáció kiterjed a gyorsított visszafizetést biztosító rendelkezésekre vagy a rulírozási időszak megszüntetését kiváltó eseményekre, ha nem sikerül elegendő új, az előre meghatározott hitelminőséget egy adott időszakban elérő alapul szolgáló kitettséget generálni.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.3. és 2.4. pontja.

STSSY79

26c. cikk (7) bekezdés a) pont

Szerződéses kötelezettségek, feladatok és felelősségi körök – Hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtó

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügyleti dokumentáció egyértelműen meghatározza a hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtó szerződéses kötelezettségeit, feladatait és felelősségi körét.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.2. pontja.

STSSY80

26c. cikk (7) bekezdés a) pont

Szerződéses kötelezettségek, feladatok és felelősségi körök – Vagyonkezelő

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügyleti dokumentáció egyértelműen meghatározza a vagyonkezelő és adott esetben az egyéb kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások szerződéses kötelezettségeit, feladatait és felelősségi körét.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.2. pontja.

STSSY81

26c. cikk (7) bekezdés a) pont

Szerződéses kötelezettségek, feladatok és felelősségi körök – Ellenőrzést végző harmadik fél

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügyleti dokumentáció egyértelműen meghatározza az STSSY126 mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél szerződéses kötelezettségeit, feladatait és felelősségi körét.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.2. pontja.

STSSY82

26c. cikk (7) bekezdés b) pont

A szolgáltatók helyettesítése nemteljesítésük vagy fizetésképtelenségük esetén

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügyleti dokumentáció egyértelműen meghatározza azon rendelkezéseket, amelyek biztosítják a hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtó, a vagyonkezelő, az egyéb kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások, vagy a STSSY126 mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél helyettesítését az említett szolgáltatók – amennyiben azok nem azonosak az értékpapírosítást kezdeményezővel – bármelyikének nemteljesítése vagy fizetésképtelensége esetén úgy, hogy az ne eredményezze az említett szolgáltatások nyújtásának megszüntetését.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.2. pontja.

STSSY83

26c. cikk (7) bekezdés c) pont

Kezelési eljárások

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügyleti dokumentáció egyértelműen meghatározza az alapul szolgáló kitettségekre az ügylet lezárásának napján és azt követően vonatkozó kezelési eljárásokat, valamint azon körülményeket, amelyek között az említett eljárások módosíthatók.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.6. pontja.

STSSY84

26c. cikk (7) bekezdés d) pont

Kezelési szabályok

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügyleti dokumentáció egyértelműen meghatározza azon kezelési szabályokat, amelyeket a hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtó az alapul szolgáló kitettségek kezelése során az értékpapírosítás teljes élettartama alatt köteles betartani.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.6. pontja.

STSSY85

26c. cikk (8) bekezdés első albekezdés

A hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtótól megkívánt szakértelem

√

Annak tömör magyarázata, hogy a hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtó szakértelemmel rendelkezik az értékpapírosított kitettségekhez hasonló kitettségek kezelése terén.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.6. pontja.

STSSY86

26c. cikk (8) bekezdés első albekezdés

Megfelelően dokumentált szabályzatok, eljárások és kockázatkezelési kontrollintézkedések megléte

√

Annak megerősítése, hogy a hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtó megfelelően dokumentált szabályzatokkal, eljárásokkal és kockázatkezelési kontrollintézkedésekkel rendelkezik a kitettségek kezelésére vonatkozóan.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.6. pontja.

STSSY87

26c. cikk (8) bekezdés második albekezdés

Legalább olyan szigorú kezelési eljárások, mint amilyeneket a hasonló, nem értékpapírosított kitettségekre alkalmaznak

√

Annak tömör magyarázata, hogy a hitelkezeléssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtó az alapul szolgáló kitettségekre vonatkozóan olyan kezelési eljárásokat alkalmaz, amelyek legalább olyan szigorúak, mint amelyeket az értékpapírosítást kezdeményező alkalmaz a hasonló, nem értékpapírosított kitettségekre vonatkozóan.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.6. pontja.

STSSY88

26c. cikk (9) bekezdés

Referencia-nyilvántartás megléte

√

Annak részletes magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező naprakész referencia-nyilvántartást vezet az alapul szolgáló kitettségek mindenkori azonosítása céljából.

N/A

STSSY89

26c. cikk (9) bekezdés

Referencia-nyilvántartás – Tartalom

√

Annak tömör magyarázata, hogy az STSSY 88 mezőben említett referencia-nyilvántartás beazonosítja a referenciakötelezetteket, azon referenciakötelezettségeket, amelyekből az alapul szolgáló kitettségek származnak, valamint az egyes alapul szolgáló kitettségekre vonatkozóan a fedezett és a fennálló nominális összeget.

N/A

STSSY90

26c. cikk (10) bekezdés

A befektetők különböző osztályai közötti konfliktusok megfelelő időben történő kezelése

√

Annak megerősítése, hogy az ügyleti dokumentáció a befektetők különböző osztályai közötti konfliktusok megfelelő időben történő kezelését elősegítő egyértelmű rendelkezéseket tartalmaz.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 3.4.7. és 3.4.8. pontja.

STSSY91

26c. cikk (10) bekezdés

Értékpapírosítási különleges célú gazdasági egység – egyértelműen meghatározott szavazati jogok

√

Annak megerősítése, hogy értékpapírosítási különleges célú gazdasági egység bevonásával végzett értékpapírosításnál egyértelműen meghatározzák és elosztják az értékpapír-tulajdonosok között a szavazati jogokat, és egyértelműen azonosítják a befektetők felé vagyonkezelői kötelezettségeket teljesítő vagyonkezelő és más szervezetek felelősségi körét.

N/A

STSSY92

26d. cikk (1) bekezdés

Múltbeli nemteljesítési és veszteségadatok

√

Annak megerősítése, hogy az értékpapírosítást kezdeményező az árazást megelőzően a potenciális befektetők rendelkezésére bocsátja az értékpapírosítás körébe bevont kitettségekhez alapvetően hasonló kitettségek statikus és dinamikus múltbeli nemteljesítési és veszteségadatait (legalább öt évre vonatkozóan), így például a késedelmes teljesítésekre és a nemteljesítésekre vonatkozó adatokat, valamint az említett adatok forrásaira és a hasonlóság feltételezésének indokaira vonatkozó információkat.

Az (EU) 2019/980 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. mellékletének 2.2.2. pontja.

STSSY93

26d. cikk (2) bekezdés

Alapul szolgáló kitettségekből vett minta külső ellenőrzésnek való alávetése

√

Annak megerősítése, hogy az ügylet lezárását megelőzően egy megfelelő és független fél külső ellenőrzést végez az alapul szolgáló kitettségekből vett mintán, beleértve annak ellenőrzését, hogy az alapul szolgáló kitettségek a hitelkockázati fedezeti megállapodás alapján hitelkockázati fedezetre jogosultak.

N/A

STSSY94

26d. cikk (3) bekezdés

A potenciális befektetők rendelkezésére bocsátandó forrásoldali pénzáramlási modell elérhetősége

√

Annak megerősítése, hogy az értékpapírosítást kezdeményező az értékpapírosítás árazását megelőzően a potenciális befektetők rendelkezésére bocsát egy forrásoldali pénzáramlási modellt, amely pontosan bemutatja az alapul szolgáló kitettségek és az értékpapírosítást kezdeményező, a befektetők, az egyéb harmadik felek és adott esetben az értékpapírosítási különleges célú gazdasági egység közötti pénzmozgások között fennálló szerződéses kapcsolatot, továbbá hogy az árazás után az említett modellt rendelkezésre bocsátja a befektetők részére folyamatosan, a potenciális befektetők részére pedig kérelem esetén.

N/A

STSSY95

26d. cikk (4) bekezdés első albekezdés

Lakáshitelekből vagy gépjárműhitelekből vagy gépjárműlízingből álló alapul szolgáló kitettségek környezeti teljesítményének közzététele

√

Azon értékpapírosítások esetében, amelyeknél az alapul szolgáló kitettség lakáshitel, gépjárműhitel vagy gépjárműlízing, és ha nem alkalmazandó az STSSY96 mezőben szereplő kivétel, annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező az (EU) 2017/2402 rendelet 7. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontja értelmében közzétett információk részeként rendelkezésre bocsátja az e hitelekből finanszírozott eszközök környezeti teljesítményével kapcsolatos információkat.

N/A

STSSY96

26d. cikk (4) bekezdés második albekezdés

A lakáshitelekből vagy gépjárműhitelekből vagy gépjárműlízingből álló alapul szolgáló kitettségek környezeti teljesítményének közzétételére vonatkozó követelménytől való eltérés

√

Ha az értékpapírosítást kezdeményező úgy dönt, hogy eltér az STSSY 95 mezőben foglalt követelménytől, annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező közzéteszi az alapul szolgáló kitettségekből finanszírozott eszközök fenntarthatósági tényezőkre gyakorolt főbb kedvezőtlen hatásaival kapcsolatban rendelkezésre álló információkat.

N/A

STSSY97

26d. cikk (5) bekezdés

Az értékpapírosítást kezdeményező viseli a felelősséget az (EU) 2017/2402 rendelet 7. cikkének való megfeleléséért

√

Annak megerősítése, hogy az értékpapírosítást kezdeményező viseli a felelősséget az (EU) 2017/2402 rendelet 7. cikkének való megfelelésért.

N/A

STSSY98

26d. cikk (5) bekezdés

Az (EU) 2017/2402 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti információk a potenciális befektetők rendelkezésére állnak

√

Annak megerősítése, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 7. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában előírt információkat a potenciális befektetők kérelmére az árazás előtt azok rendelkezésére bocsátják.

N/A

STSSY99

26d. cikk (5) bekezdés

Az (EU) 2017/2402 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontja szerinti információk legalább tervezet vagy kezdeti változat formájában a potenciális befektetők rendelkezésére állnak

√

Annak megerősítése, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 7. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b), c) és d) pontjában előírt információkat árazás előtt legalább tervezet vagy kezdeti változat formájában, a végleges dokumentációt pedig legkésőbb az ügylet lezárása után 15 nappal a befektetők rendelkezésére bocsátják.

N/A

STSSY100

26e. cikk (1) bekezdés első albekezdés a) pont

Hitelesemények és garancia-igénybevétel

√

Annak tömör magyarázata, hogy amennyiben a kockázatátruházás garanciák igénybevételével valósul meg, úgy a hitelkockázati fedezeti megállapodás kiterjed legalább az 575/2013/EU rendelet 215. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett hiteleseményekre.

N/A

STSSY101

26e. cikk (1) bekezdés első albekezdés b) pont

Hitelesemények és hitelderivatíva-igénybevétel

√

Annak tömör magyarázata, hogy amennyiben a kockázatátruházás hitelderivatívák igénybevételével valósul meg, úgy a hitelmegállapodás kiterjed legalább az 575/2013/EU rendelet 216. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett hiteleseményekre.

N/A

STSSY102

26e. cikk (1) bekezdés második albekezdés

A hitelkockázati fedezeti megállapodás dokumentálása

√

Annak tömör magyarázata, hogy minden hiteleseményt dokumentálnak.

N/A

STSSY103

26e. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdés

Az átstrukturálási intézkedések nem zárják ki az elfogadható hitelesemények kiváltását

√

Annak tömör magyarázata, hogy az 575/2013/EU rendelet 47b. cikkének értelmében vett átstrukturálási intézkedéseknek az alapul szolgáló kitettségekre történő alkalmazása nem zárja ki elfogadható hitelesemények kiváltását.

N/A

STSSY104

26e. cikk (2) bekezdés első albekezdés

A ténylegesen felmerült veszteségen és a standard átstrukturálási szabályokon és eljárásokon alapuló hitelkockázati fedezeti kifizetés

√

Annak tömör magyarázata, hogy a hiteleseményt követő hitelkockázati fedezeti kifizetés számítása az értékpapírosítást kezdeményezőnél vagy az eredeti hitelezőnél ténylegesen felmerült, a releváns kitettségtípusokra alkalmazott standard átstrukturálási szabályaikkal és eljárásaikkal összhangban megállapított, és a kifizetés teljesítésének időpontjában a pénzügyi kimutatásaikban megjelenített veszteség alapján történik.

N/A

STSSY105

26e. cikk (2) bekezdés első albekezdés

A hitelkockázati fedezeti kifizetés meghatározott időn belüli teljesítése

√

Annak tömör magyarázata, hogy a végső hitelkockázati fedezeti kifizetés a releváns alapul szolgáló kitettségre vonatkozó adósságrendezés után, meghatározott időn belül teljesítendő, amennyiben az adósságrendezés a hitelkockázati fedezeti megállapodás tervezett, jogilag rögzített lejárata vagy lejárat előtti megszüntetése előtt lezárult.

N/A

STSSY106

26e. cikk (2) bekezdés első albekezdés

Az időközi hitelkockázati fedezeti kifizetésnek a hitelesemény bekövetkeztét követő hat hónapon belüli teljesülése

√

Annak tömör magyarázata, hogy ha a releváns alapul szolgáló kitettségen keletkezett veszteség adósságrendezése az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében említett hat hónapos időszak végéig nem zárul le, akkor az STSSY100 és STSSY101 mezőben említett hitelesemény bekövetkeztét követő hat hónapon belül időközi hitelkockázati fedezeti kifizetést teljesítenek.

N/A

STSSY107

26e. cikk (2) bekezdés második albekezdés a) és b) pont

Az alkalmazandó várható veszteségnél magasabb időközi hitelkockázati fedezeti kifizetés

√

Annak tömör magyarázata, hogy az időközi hitelkockázati fedezeti kifizetés összege legalább a következők közül a magasabb összeg:

| a) | azon várható veszteségérték, amely megegyezik az értékpapírosítást kezdeményező pénzügyi kimutatásaiban az időközi kifizetés időpontjában az alkalmazandó számviteli szabályozással összhangban megjelenített értékvesztéssel, feltételezve, hogy a hitelkockázati fedezetről szóló megállapodás nem létezik, és nem fedezi a veszteségeket; vagy |
| --- | --- |

a)

azon várható veszteségérték, amely megegyezik az értékpapírosítást kezdeményező pénzügyi kimutatásaiban az időközi kifizetés időpontjában az alkalmazandó számviteli szabályozással összhangban megjelenített értékvesztéssel, feltételezve, hogy a hitelkockázati fedezetről szóló megállapodás nem létezik, és nem fedezi a veszteségeket; vagy

| b) | adott esetben az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 3. fejezetével összhangban meghatározottak szerinti várható veszteségérték. |
| --- | --- |

b)

adott esetben az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 3. fejezetével összhangban meghatározottak szerinti várható veszteségérték.

N/A

STSSY108

26e. cikk (2) bekezdés harmadik albekezdés

Az időközi hitelkockázati fedezeti kifizetés feltételei

√

Annak tömör magyarázata, hogy időközi hitelkockázati fedezeti kifizetés esetén az STSSY106 mezőben említett végső hitelkockázati fedezeti kifizetés célja, hogy az időközi veszteségelszámolást a ténylegesen felmerült veszteséghez igazítsa.

N/A

STSSY109

26e. cikk (2) bekezdés negyedik albekezdés

Az időközi és a végső hitelkockázati fedezeti kifizetés számítási módszere

√

Annak tömör magyarázata, hogy az időközi és a végső hitelkockázati fedezeti kifizetés számítási módszerét a hitelkockázati fedezeti megállapodás rögzíti.

N/A

STSSY110

26e. cikk (2) bekezdés ötödik albekezdés

A hitelkockázati fedezeti kifizetés fennálló névértékkel való arányossága

√

Annak tömör magyarázata, hogy a hitelkockázati fedezeti kifizetés arányos a vonatkozó alapul szolgáló kitettség fennálló névértékének a hitelkockázati fedezeti megállapodással biztosított részével.

N/A

STSSY111

26e. cikk (2) bekezdés hatodik albekezdés

A hitelkockázati fedezeti kifizetés érvényesíthetősége

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező hitelkockázati fedezeti kifizetésre való jogosultsága érvényesíthető.

N/A

STSSY112

26e. cikk (2) bekezdés hatodik albekezdés

A hitelkockázati fedezeti megállapodás szerint fizetendő összegeknek a hitelkockázati fedezeti megállapodásban való meghatározása.

√

Annak tömör magyarázata, hogy a befektetők által a hitelkockázati fedezeti megállapodás szerint fizetendő összegeket azok értékhatáraival együtt egyértelműen meghatározzák a hitelkockázati fedezeti megállapodásban.

N/A

STSSY113

26e. cikk (2) bekezdés hatodik albekezdés

Az összegek bármely körülmények közötti kiszámíthatósága

√

Annak tömör magyarázata, hogy a befektetők által a hitelkockázati fedezeti megállapodás szerint fizetendő összegek bármely körülmények között kiszámíthatók.

N/A

STSSY114

26e. cikk (2) bekezdés hatodik albekezdés

A befektetők általi kifizetés körülményeinek a hitelkockázati fedezeti megállapodásban való meghatározása.

√

Annak tömör magyarázata, hogy a hitelkockázati fedezeti megállapodás egyértelműen meghatározza azon körülményeket, amelyek esetén a befektetők kötelesek kifizetést teljesíteni.

N/A

STSSY115

26e. cikk (2) bekezdés hatodik albekezdés

A befektetők általi kifizetést kiváltó körülményeknek az ellenőrzést végző harmadik fél általi értékelése

√

Annak tömör magyarázata, hogy az STSSY126 mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél értékeli azt, hogy fennállnak-e a hitelkockázati fedezeti megállapodásban meghatározott azon körülmények, amelyek esetén a befektetők kötelesek kifizetést teljesíteni.

N/A

STSSY116

26e. cikk (2) bekezdés hetedik albekezdés

A hitelkockázati fedezeti kifizetésnek az egyedi alapul szolgáló kitettség szintjén való kiszámítása.

√

Annak tömör magyarázata, hogy a hitelkockázati fedezeti kifizetés összegének kiszámítása a bekövetkezett hiteleseménnyel érintett egyedi alapul szolgáló kitettség szintjén történik.

N/A

STSSY117

26e. cikk (3) bekezdés első albekezdés

Az adósságrendezési folyamat maximális meghosszabbítási időszakának meghatározása

√

Annak tömör magyarázata, hogy a hitelkockázati fedezeti megállapodás meghatározza azt a maximális meghosszabbítási időszakot, amelyet azon alapul szolgáló kitettségekre vonatkozó adósságrendezésre alkalmaznak, amelyekkel kapcsolatban egy, az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikkének (1) bekezdésében említett hitelesemény következett be, ahol azonban az adósságrendezés a hitelkockázati fedezeti megállapodás tervezett, jogilag rögzített lejáratakor vagy lejárat előtti megszüntetésekor nem zárult le.

N/A

STSSY118

26e. cikk (3) bekezdés első albekezdés

Két évnél rövidebb meghosszabbítási időszak

√

Annak tömör magyarázata, hogy az STSSY117 mezőben említett meghosszabbítási időszak nem haladja meg a két évet.

N/A

STSSY119

26e. cikk (3) bekezdés első albekezdés

Végső hitelkockázati fedezeti kifizetés az értékpapírosítást kezdeményező végleges veszteségbecslése alapján

√

Annak tömör magyarázata, hogy a hitelkockázati fedezeti megállapodás rendelkezik arról, hogy az STSSY 117 mezőben említett meghosszabbítási időszak lejáratának napjáig végső hitelkockázati fedezeti kifizetést teljesítenek az értékpapírosítást kezdeményező azon végleges veszteségbecslése alapján, amelyet az értékpapírosítást kezdeményező az akkori pénzügyi kimutatásaiban rögzít, feltételezve, hogy a hitelkockázati fedezeti megállapodás nem létezik, és nem fedezi a veszteségeket.

N/A

STSSY120

26e. cikk (3) bekezdés második albekezdés

A hitelkockázati fedezeti megállapodás megszüntetése

√

Annak tömör magyarázata, hogy a hitelkockázati fedezeti megállapodás megszüntetése esetén az adósságrendezés az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (3) bekezdésének első albekezdésben leírtak szerint zajlik tovább az említett megszüntetés előtt bekövetkezett és még lezáratlan hitelesemények tekintetében.

N/A

STSSY121

26e. cikk (3) bekezdés harmadik albekezdés

A fennálló nominális összegtől függő hitelkockázati fedezeti prémium

√

Annak tömör magyarázata, hogy a hitelkockázati fedezeti megállapodás alapján fizetendő hitelkockázati fedezeti prémium szerkezetét úgy alakítják ki, hogy az a teljesítő értékpapírosított kitettségeknek a kifizetés időpontjában fennálló nominális összegétől függjön, és tükrözze a fedezett ügyletrészsorozat kockázatát.

N/A

STSSY122

26e. cikk (3) bekezdés harmadik albekezdés

A hitelkockázati fedezeti megállapodás nem rendelkezik olyan mechanizmusokról, amelyek révén elkerülhető vagy csökkenthető a befektető számára az aktuális veszteségviselés

√

Az STSSY117 mező alkalmazásában annak tömör magyarázata, hogy a hitelkockázati fedezeti megállapodás nem rendelkezik garantált prémiumokról, előre fizetett prémiumokról, visszatérítési mechanizmusokról, vagy egyéb olyan mechanizmusokról, amelyek révén elkerülhető vagy mérsékelhető a befektető számára az aktuális veszteségviselés, vagy az ügylet lejáratát követően a kifizetett prémiumok részlegesen visszatéríthetők az értékpapírosítást kezdeményezőnek.

N/A

STSSY123

26e. cikk (3) bekezdés negyedik albekezdés

Előzetes prémiumfizetéseket engedélyező eltérés

√

Annak tömör magyarázata, hogy az STSSY121 és az STSSY122 mezőtől eltérően, amennyiben a garanciarendszert egy tagállam nemzeti joga kifejezetten előírja, és az az 575/2013/EU rendelet 214. cikke (2) bekezdésének a)–d) pontjában felsorolt szervezetek bármelyikének viszontgaranciáját élvezi, az előzetes prémiumfizetések engedélyezhetők, ha eleget tesznek az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak.

N/A

STSSY124

26e. cikk (3) bekezdés ötödik albekezdés

A hitelkockázati fedezeti prémium meghatározása az ügyleti dokumentációban

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügyleti dokumentáció az értékpapírosítás teljes élettartama alatti egyes kifizetési napokra vonatkozóan rögzíti a hitelkockázati fedezeti prémium és az esetleges kamatszelvények értékének számítási módját.

N/A

STSSY125

26e. cikk (3) bekezdés hatodik albekezdés

A befektetők jogainak érvényesíthetősége

√

Annak tömör magyarázata, hogy a befektetők hitelkockázati fedezeti prémiumra való joga érvényesíthető.

N/A

STSSY126

26e. cikk (4) bekezdés első albekezdés

Az ellenőrzést végző harmadik fél kijelölése az ügylet lezárásának napját megelőzően

√

Annak megerősítése, hogy az értékpapírosítást kezdeményező az ügylet lezárásának napját megelőzően ellenőrzést végző harmadik felet jelöl ki.

N/A

STSSY127

26e. cikk (4) bekezdés első albekezdés a) pont

Az ellenőrzést végző harmadik fél által végzett ellenőrzés – A hitelkockázati fedezeti megállapodás feltételeiben meghatározott, hiteleseményre vonatkozó értesítés

√

Annak megerősítése, hogy az STSSY 126. mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél a hiteleseményre vonatkozó értesítéssel érintett minden egyes alapul szolgáló kitettség tekintetében ellenőrzi, hogy a hitelesemény a hitelkockázati fedezeti megállapodás feltételeiben meghatározott hitelesemény.

N/A

STSSY128

26e. cikk (4) bekezdés első albekezdés b) pont

Az ellenőrzést végző harmadik fél által végzett ellenőrzés – A referenciaportfólióban szereplő kitettség

√

Annak megerősítése, hogy az STSSY 126. mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél a hiteleseményre vonatkozó értesítéssel érintett minden egyes alapul szolgáló kitettség tekintetében ellenőrzi, hogy az alapul szolgáló kitettség az érintett hitelesemény bekövetkezésekor szerepelt a referenciaportfólióban.

N/A

STSSY129

26e. cikk (4) bekezdés első albekezdés c) pont

Az ellenőrzést végző harmadik fél által végzett ellenőrzés – A referenciaportfólióba való felvétel időpontjában teljesített értékpapírosítási feltételek

√

Annak megerősítése, hogy az STSSY126. mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél a hiteleseményre vonatkozó értesítéssel érintett minden egyes alapul szolgáló kitettség tekintetében ellenőrzi, hogy az alapul szolgáló kitettség a referenciaportfólióba való felvételének időpontjában teljesítette az értékpapírosítási feltételeket.

N/A

STSSY130

26e. cikk (4) bekezdés első albekezdés d) pont

Az ellenőrzést végző harmadik fél által végzett ellenőrzés – A feltöltési feltételeknek való megfelelés

√

Annak megerősítése, hogy az STSSY126. mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél a hiteleseményre vonatkozó értesítéssel érintett minden egyes alapul szolgáló kitettség tekintetében ellenőrzi, hogy az értékpapírosítási ügyletbe feltöltés eredményeként felvett alapul szolgáló kitettség esetén az ilyen feltöltés megfelelt a feltöltési feltételeknek.

N/A

STSSY131

26e. cikk (4) bekezdés első albekezdés e) pont

Az ellenőrzést végző harmadik fél által végzett ellenőrzés – Az értékpapírosítást kezdeményező eredménykimutatásával összhangban álló veszteségek

√

Annak megerősítése, hogy az STSSY126. mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél a hiteleseményre vonatkozó értesítéssel érintett minden egyes alapul szolgáló kitettség tekintetében ellenőrzi, hogy a végleges veszteségérték összhangban áll az értékpapírosítást kezdeményező eredménykimutatásában megjelenített veszteséggel.

N/A

STSSY132

26e. cikk (4) bekezdés első albekezdés f) pont

Az ellenőrzést végző harmadik fél által végzett ellenőrzés – A befektetők között helyesen megosztott veszteségek

√

Annak megerősítése, hogy az STSSY126. mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél a hiteleseményre vonatkozó értesítéssel érintett minden egyes alapul szolgáló kitettség tekintetében ellenőrzi, hogy a végső hitelkockázati fedezeti kifizetés teljesítésekor az alapul szolgáló kitettségekhez kapcsolódó veszteségeket helyesen osztották meg a befektetők között.

N/A

STSSY133

26e. cikk (4) bekezdés második albekezdés

Az ellenőrzést végző harmadik félnek az értékpapírosítást kezdeményezőtől és a befektetőktől, valamint adott esetben az értékpapírosítási különleges célú gazdasági egységtől való függetlensége

√

Annak tömör magyarázata, hogy, hogy az STSSYY126 mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél független az értékpapírosítást kezdeményezőtől és a befektetőktől, valamint adott esetben az értékpapírosítási különleges célú gazdasági egységtől.

N/A

STSSY134

26e. cikk (4) bekezdés második albekezdés

Az ellenőrzést végző harmadik fél kijelölése az ügylet lezárásának napjáig

√

Annak tömör magyarázata, hogy az STSSY126 mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél az ügylet lezárásának napjáig elfogadja az ellenőrzést végző harmadik félként való kijelölését.

N/A

STSSY135

26e. cikk (4) bekezdés harmadik albekezdés

Az ellenőrzést végző harmadik fél által mintavétel alapján végzett ellenőrzés

√

Annak tömör magyarázata, hogy az STSSY126 mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél a hitelkockázati fedezeti kifizetésre vonatkozó igénnyel érintett, minden egyes alapul szolgáló kitettség ellenőrzése helyett mintavétel alapján is elvégezheti az ellenőrzést.

N/A

STSSY136

26e. cikk (4) bekezdés harmadik albekezdés

A befektetők azon lehetősége, hogy az ellenőrzést végző harmadik féltől az alapul szolgáló kitettségek ellenőrzését kérjék

√

Annak tömör magyarázata, hogy a befektetők kérhetik-e, és hogyan, bármely konkrét alapul szolgáló kitettség elfogadhatóságának ellenőrzését akkor, ha a mintavétel alapján végzett ellenőrzéssel nem elégedettek.

N/A

STSSY137

26e. cikk (4) bekezdés negyedik albekezdés

Az ellenőrzést végző harmadik fél azon lehetősége, hogy hozzáférjen valamennyi releváns információhoz

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező az ügyleti dokumentációban feltünteti az arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy az STSSY126 mezőben említett, ellenőrzést végző harmadik fél rendelkezésére bocsát minden olyan információt, amely az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a)–f) pontjában meghatározott követelmények ellenőrzéséhez szükséges.

N/A

STSS138

26e. cikk (5) bekezdés első albekezdés a)–f) pont

Az ügylet lezárására okot adó esemény

√

Annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező kizárólag akkor zárhatja le az ügyletet annak tervezett lejárata előtt, ha bekövetkezik az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (5) bekezdésének a)–f) pontjában felsorolt események valamelyike.

N/A

STSS139

26e. cikk (5) bekezdés második albekezdés

Ügyleti dokumentáció – Lehívási jogok

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügyleti dokumentáció meghatározza, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (5) bekezdése első albekezdésének d) és e) pontban említett lehívási jogok bármelyike szerepel-e az érintett ügyletben, és hogy az ilyen lehívási jogokat hogyan strukturálják.

N/A

STSS140

26e. cikk (5) bekezdés harmadik albekezdés

Ügyleti dokumentáció – A meghatározott időpontban történő lehívás nem strukturált a hitelminőség-javítási pozíciók veszteségviselését elkerülő módon

√

Az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (5) bekezdése első albekezdésének d) pontja alkalmazásában annak tömör magyarázata, hogy a meghatározott időpontban történő lehívás nem strukturált a befektetők által tartott hitelminőség-javítási vagy egyéb pozíciók veszteségviselését elkerülő módon, továbbá nem strukturált a hitelminőség-javítást elősegítő egyéb módon sem.

N/A

STSS141

26e. cikk (5) bekezdés negyedik albekezdés

Meghatározott időpontban történő lehívás

√

Annak tömör magyarázata, hogy meghatározott időpontban történő lehívás esetén az értékpapírosítást kezdeményezők értesítik az illetékes hatóságokat, hogy az STSSY139 és az STSSY 140 mezőben említett követelmények teljesülnek, ideértve a meghatározott időpontban történő lehívás igénybevételének indokolását és egy hiteles számlát, amely megmutatja, hogy a lehívás oka nem az alapul szolgáló eszközök minőségének romlása.

N/A

STSS142

26e. cikk (5) bekezdés ötödik albekezdés

Előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet – A biztosítéknak az ügyletrészsorozatok veszteségviselési rangsora szerinti visszaadása a befektetőknek

√

Annak tömör magyarázata, hogy előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet esetén a hitelkockázati fedezeti megállapodás megszüntetésekor a biztosítékot visszaadják a befektetőknek az értékpapírosítást kezdeményezőre alkalmazandó releváns fizetésképtelenségi jog előírásainak hatálya alá tartozó ügyletrészsorozatok veszteségviselési rangsora szerint.

N/A

STSS143

26e. cikk (6) bekezdés

Az ügylet befektetők általi megszüntetése a hitelkockázati fedezeti prémium kifizetésének elmulasztása esetén

√

Annak tömör magyarázata, hogy a befektetők az ügyletet annak tervezett lejárata előtt csak a hitelkockázati fedezeti prémium kifizetésének elmulasztása vagy az értékpapírosítást kezdeményező bármely más lényeges szerződéses kötelezettségszegése miatt szüntethetik meg.

N/A

STSSY144

26e. cikk (7) bekezdés a) pont

A befektetőkre vonatkozó szintetikus értékpapírosítási felár összegének meghatározása az ügyleti dokumentációban, a portfólió teljes fennálló egyenlegének meghatározott százalékaként

√

Ha az értékpapírosítást kezdeményező kötelezettséget vállal szintetikus értékpapírosítási felár fizetésére, amelyet a befektetők hitelminőség-javításként vehetnek igénybe, annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező által az egyes kifizetési időszakokra vonatkozóan hitelminőség-javítási célból vállalt szintetikus értékpapírosítási felár összegét az ügyleti dokumentáció tartalmazza a portfóliónak a releváns kifizetési időszak elején fennálló teljes egyenlegének meghatározott százalékában kifejezve (rögzített szintetikus értékpapírosítási felár).

N/A

STSSY145

26e. cikk (7) bekezdés b) pont

A felhasználatlan szintetikus értékpapírosítási felár visszajuttatása az értékpapírosítást kezdeményezőnek

√

Ha az értékpapírosítást kezdeményező kötelezettséget vállal szintetikus értékpapírosítási felár fizetésére, amelyet a befektetők hitelminőség-javításként vehetnek igénybe, annak tömör magyarázata, hogy az értékpapírosítást kezdeményező visszakapja a szintetikus értékpapírosítási felárnak azt a részét, amelyet nem használtak fel az egyes kifizetési időszakokban felmerülő hitelezési veszteségek fedezésére.

N/A

STSSY146

26e. cikk (7) bekezdés c) pont

Belső minősítésen alapuló módszert alkalmazó értékpapírosítást kezdeményezők – Az évente vállalt teljes összeg nem haladja meg az egyéves szabályozói várható veszteségértékeket

√

Ha az értékpapírosítást kezdeményező kötelezettséget vállal szintetikus értékpapírosítási felár fizetésére, amelyet a befektetők hitelminőség-javításként vehetnek igénybe, annak tömör magyarázata, hogy az 575/2013/EU rendelet 143. cikkében említett, belső minősítésen alapuló módszert alkalmazó értékpapírosítást kezdeményezők esetében az évente vállalt teljes összeg nem haladja meg az azon évre, valamennyi alapul szolgáló kitettségre vonatkozóan az említett rendelet 158. cikkével összhangban számított egyéves szabályozói várható veszteségértékeket.

N/A

STSSY147

26e. cikk (7) bekezdés d) pont

A belső minősítésen alapuló módszert nem alkalmazó értékpapírosítást kezdeményezők – az alapul szolgáló portfólióra vonatkozó egyéves várható veszteségérték kiszámítása egyértelműen meghatározandó az ügyleti dokumentációban

√

Ha az értékpapírosítást kezdeményező kötelezettséget vállal szintetikus értékpapírosítási felár fizetésére, amelyet a befektetők hitelminőség-javításként vehetnek igénybe, annak tömör magyarázata, hogy az 575/2013/EU rendelet 143. cikkében említett, belső minősítésen alapuló módszert nem alkalmazó értékpapírosítást kezdeményezők esetében az alapul szolgáló portfólióra vonatkozó egyéves várható veszteségérték számítását az ügyleti dokumentáció egyértelműen meghatározza.

N/A

STSSY148

26e. cikk (7) bekezdés e) pont

A szintetikus értékpapírosítási felárra vonatkozó feltételeknek az ügyleti dokumentációban való meghatározása

√

Ha az értékpapírosítást kezdeményező kötelezettséget vállal szintetikus értékpapírosítási felár fizetésére, amelyet a befektetők hitelminőség-javításként vehetnek igénybe, annak tömör magyarázata, hogy az ügyleti dokumentáció meghatározza az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (7) bekezdésében megállapított feltételeket.

N/A

STSS149

26e. cikk (8) bekezdés a), b) és c) pont

Alkalmazott hitelkockázati fedezet

√

Annak tömör magyarázata, hogy a hitelkockázati fedezeti megállapodás a következők közül melyik formában valósul meg:

| a) | az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 4. fejezetében meghatározott követelményeknek megfelelő biztosíték, amely a hitelkockázatot az 575/2013/EU rendelet 214. cikke (2) bekezdésének a)–d) pontjában felsorolt szervezetek valamelyikére ruházza át, feltéve, hogy a befektetővel szembeni kitettségekhez az említett rendelet harmadik része II. címének 2. fejezete alapján 0 %-os kockázati súly rendelhető; |
| --- | --- |

a)

az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 4. fejezetében meghatározott követelményeknek megfelelő biztosíték, amely a hitelkockázatot az 575/2013/EU rendelet 214. cikke (2) bekezdésének a)–d) pontjában felsorolt szervezetek valamelyikére ruházza át, feltéve, hogy a befektetővel szembeni kitettségekhez az említett rendelet harmadik része II. címének 2. fejezete alapján 0 %-os kockázati súly rendelhető;

| b) | az e bekezdés a) pontjában említett bármely szervezet által nyújtott viszontgaranciával ellátott, az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 4. fejezetében meghatározott követelményeknek megfelelő biztosíték; |
| --- | --- |

b)

az e bekezdés a) pontjában említett bármely szervezet által nyújtott viszontgaranciával ellátott, az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 4. fejezetében meghatározott követelményeknek megfelelő biztosíték;

| c) | az a) és b) pontban nem említett, egyéb hitelkockázati fedezet olyan garancia, hitelderivatíva vagy hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapír formájában, amely megfelel az 575/2013/EU rendelet 249. cikkében meghatározott követelményeknek, feltéve, hogy a befektető kötelezettségeit az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikkének (9) és (10) bekezdésében megállapított követelményeknek megfelelő biztosíték fedezi. |
| --- | --- |

c)

az a) és b) pontban nem említett, egyéb hitelkockázati fedezet olyan garancia, hitelderivatíva vagy hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapír formájában, amely megfelel az 575/2013/EU rendelet 249. cikkében meghatározott követelményeknek, feltéve, hogy a befektető kötelezettségeit az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikkének (9) és (10) bekezdésében megállapított követelményeknek megfelelő biztosíték fedezi.

N/A

STSSY150

26e. cikk (9) bekezdés első albekezdés a) pont

Az értékpapírosítást kezdeményező azon jogosultságának megfelelő biztosítéki megállapodásokkal biztosított érvényesíthetősége, hogy a biztosítékot a befektetők fedezeti kifizetésekre vonatkozó kötelezettségeinek teljesítésére használja fel

√

Az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (8) bekezdésének c) pontjában említett hitelkockázati fedezet alkalmazása esetén annak részletes magyarázata, hogy miként érvényesíthető az értékpapírosítást kezdeményező arra vonatkozó jogosultsága, hogy a biztosítékot a befektetők fedezeti kifizetésekre vonatkozó kötelezettségeinek teljesítésére használja fel, és e jogosultság érvényesíthetőségét miként garantálják megfelelő biztosítéki megállapodások.

N/A

STSSY151

26e. cikk (9) bekezdés első albekezdés b) pont

A befektetők azon jogosultsága, hogy az értékpapírosítás lezárásakor vagy az ügyletrészsorozatok törlesztésekor visszakapják a felhasználatlan biztosítékokat

√

Az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (8) bekezdésének c) pontjában említett hitelkockázati fedezet alkalmazása esetén annak tömör magyarázata, hogy a befektetők érvényesíthető jogosultsággal rendelkeznek arra, hogy az értékpapírosítás lezárásakor vagy az ügyletrészsorozatok törlesztésekor visszaszolgáltassák a fedezeti kifizetések teljesítésére fel nem használt biztosítékot.

N/A

STSSY152

26e. cikk (9) bekezdés első albekezdés c) pont

Értékpapírokba fektetett biztosíték – Az értékpapírosítási feltételeknek és a letétkezelési megállapodásoknak az ügyleti dokumentációban való meghatározása

√

Az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (8) bekezdésének c) pontjában említett hitelkockázati fedezet alkalmazása esetén annak részletes magyarázata, hogy ha a biztosítékot értékpapírba fektetik, az ügyleti dokumentáció hogyan határozza meg az ezen értékpapírokra vonatkozó értékpapírosítási feltételeket és letétkezelési megállapodásokat.

N/A

STSSY153

26e. cikk (9) bekezdés második albekezdés

Az értékpapírosítást kezdeményező hitelkockázatának kitett befektetők

√

Annak tömör magyarázata, hogy az ügyleti dokumentáció meghatározza, hogy fennmarad-e a befektetők kitettsége az értékpapírosítást kezdeményező hitelkockázatával szemben.

N/A

STSSY154

26e. cikk (9) bekezdés harmadik albekezdés

A hitelkockázati fedezet valamennyi joghatóságban való érvényesíthetőségét igazoló jogi szakvélemény

√

Annak megerősítése, hogy az értékpapírosítást kezdeményező képesített jogtanácsos által kiadott szakvéleményt szerzett be, amely igazolja, hogy a hitelkockázati fedezet valamennyi releváns joghatóságban érvényesíthető.

N/A

STSSY155

26e. cikk (10) bekezdés első albekezdés a) pont

Jó minőségű biztosíték – 0 %-os kockázati súlyozású, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

√

Amennyiben a hitelkockázati fedezet nyújtására az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (10) bekezdésének a) pontjával összhangban az 575/2013/EU rendelet harmadik része II. címének 2. fejezetében említett, 0 %-os kockázati súlyozású, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában kerül sor, annak tömör magyarázata, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| i. | az említett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok maximum háromhónapos hátralévő futamidővel rendelkeznek, amely nem hosszabb, mint a következő kifizetési napig hátralévő időszak; |
| --- | --- |

i.

az említett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok maximum háromhónapos hátralévő futamidővel rendelkeznek, amely nem hosszabb, mint a következő kifizetési napig hátralévő időszak;

| ii. | az említett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a fedezett ügyletrészsorozat fennálló egyenlegének megfelelő összegű készpénzre válthatók; |
| --- | --- |

ii.

az említett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a fedezett ügyletrészsorozat fennálló egyenlegének megfelelő összegű készpénzre válthatók;

| iii. | az említett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat az értékpapírosítást kezdeményezőtől és a befektetőktől egyaránt független letétkezelő őrzi. |
| --- | --- |

iii.

az említett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat az értékpapírosítást kezdeményezőtől és a befektetőktől egyaránt független letétkezelő őrzi.

N/A

STSSY156

26e. cikk (10) bekezdés első albekezdés b) pont

Jó minőségű biztosíték – Legalább 3. hitelminőségi besorolású harmadik fél hitelintézetnél elhelyezett készpénz

√

Amennyiben a hitelkockázati fedezet nyújtására az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (10) bekezdésének b) pontjával összhangban kerül sor, azon biztosítéki megállapodás tömör magyarázata, amelynek alapján az értékpapírosítást kezdeményező és a befektető számára az 575/2013/EU rendelet 136. cikkében meghatározott hozzárendeléssel összhangban 3. vagy annál magasabb hitelminőségi besorolású harmadik fél hitelintézetnél tartott, készpénz formájában nyújtott biztosítékot bocsátanak rendelkezésre.

N/A

STSSY157

26e. cikk (10) bekezdés második albekezdés

Eltérés – Az értékpapírosítást kezdeményezőnél készpénzbetét formájában elhelyezett biztosíték

√

Az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (10) bekezdésének első albekezdésétől való eltérés alkalmazása esetén azon biztosítéki megállapodásnak és a befektető kapcsolódó hozzájárulásának a részletes magyarázata, amelynek alapján csak az értékpapírosítást kezdeményező veheti igénybe a készpénzbetét formájában az értékpapírosítást kezdeményezőnél vagy annak egyik kapcsolt vállalkozásánál elhelyezett jó minőségű biztosítékot.

N/A

STSSY158

26e. cikk (10) bekezdés harmadik albekezdés

Az értékpapírosítást kezdeményezőnél készpénzbetét formájában elhelyezett biztosíték – az illetékes hatóság jóváhagyása

√

Annak részletes magyarázata, hogy az (EU) 2017/2402 rendelet 29. cikkének (5) bekezdése szerint kijelölt illetékes hatóságok jóváhagyták, hogy a biztosíték az értékpapírosítást kezdeményezőnél vagy annak egyik kapcsolt vállalkozásánál készpénzbetét formájában legyen elhelyezve, ha az értékpapírosítást kezdeményező vagy annak egyik kapcsolt vállalkozása 3. hitelminőségi besorolásúnak minősül, feltéve, hogy a piaci nehézségek, az intézmény székhelye szerinti tagállamhoz rendelt hitelminőségi besoroláshoz kapcsolódó objektív akadályok vagy az érintett tagállamban az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (10) bekezdésének második albekezdésében említett, minimum 2. hitelminőségi besorolásra vonatkozó követelmény alkalmazásából fakadó jelentős lehetséges koncentrációs problémák dokumentálhatók.

N/A

STSSY159

26e. cikk (10) bekezdés negyedik albekezdés

A biztosíték átruházása, ha a harmadik fél hitelintézet vagy az értékpapírosítást kezdeményező már nem felel meg a minimum hitelminőségi besorolásnak

√

Annak részletes magyarázata, hogy miként ruházzák át a biztosítékot az (EU) 2017/2402 rendelet 26e. cikke (10) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban, ha a biztosítékot olyan intézménynél tartották készpénzbetét formájában, amely már nem felel meg a minimum hitelminőségi besorolásnak.

N/A

STSSY160

26e. cikk (10) bekezdés ötödik albekezdés

A biztosítéki követelmények teljesítése az értékpapírosítást kezdeményező által kibocsátott, hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírokba történő befektetés esetén

√

Annak megerősítése, hogy fennáll az 575/2013/EU rendelet 218. cikkének megfelelően az értékpapírosítást kezdeményező által kibocsátott, hitelkockázati eseményhez kapcsolt értékpapírokba történt befektetés.

N/A

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/1851 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. május 28.) az (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az értékpapírosítás alapjául szolgáló kitettségek homogenitására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 285., 2019.11.6., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/48/EK irányelve (2008. április 23.) a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 133., 2008.5.22., 66. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/17/ЕU irányelve (2014. február 4.) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó fogyasztói hitelmegállapodásokról, valamint a 2008/48/EK és a 2013/36/EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 60., 2014.2.28., 34. o.).

5

---

| 2022.7.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/52

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1302 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. április 20.)

a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a pozíciólimitek árualapú származtatott termékekre való alkalmazását és a pozíciólimitek alóli mentesség kérelmezésére vonatkozó eljárásokat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 57. cikke (1) bekezdésének hatodik albekezdésére, 57. cikke (3) bekezdésének ötödik albekezdésére és 57. cikke (12) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/338 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) módosítja – többek között a pozíciólimitek tekintetében – a 2014/65/EU irányelv 57. cikkét, ami új felhatalmazásokat is bevezet. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/338 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) módosítja – többek között a pozíciólimitek tekintetében – a 2014/65/EU irányelv 57. cikkét, ami új felhatalmazásokat is bevezet.

| (2) | Az uniós pénzügyi piacok stabilitásának és integritásának javítása érdekében meg kell határozni az árualapú származtatott termékekre vonatkozó pozíciólimitek harmonizált módon történő kiszámításának módszertanát. E módszertannak meg kell akadályoznia a szabályozási arbitrázst, és elő kell segítenie a következetességet, miközben kellő rugalmasságot kell biztosítania az illetékes hatóságok számára ahhoz, hogy figyelembe vehessék a különböző árualapú származtatott termékek és alaptermékek piacai közötti eltéréseket. A pozíciólimitek számítási módszertanának lehetővé kell tennie, hogy az illetékes hatóságok egyensúlyt teremtsenek a következő két cél között: egyfelől a limitek olyan alacsony szinten történő megállapítása, amely megakadályozza, hogy az adott árualapú származtatott termékekben pozícióval rendelkezők visszaéljenek piaci helyzetükkel vagy torzítsák a piacot, másfelől a rendezett árazási és kiegyenlítési rendszerek kialakításának támogatása, az új árualapú származtatott termékek kidolgozása és annak lehetővé tétele, hogy az árualapú származtatott termékek továbbra is hozzájáruljanak az alapul szolgáló árupiacon végzett kereskedelmi tevékenységekhez. |
| --- | --- |

(2)

Az uniós pénzügyi piacok stabilitásának és integritásának javítása érdekében meg kell határozni az árualapú származtatott termékekre vonatkozó pozíciólimitek harmonizált módon történő kiszámításának módszertanát. E módszertannak meg kell akadályoznia a szabályozási arbitrázst, és elő kell segítenie a következetességet, miközben kellő rugalmasságot kell biztosítania az illetékes hatóságok számára ahhoz, hogy figyelembe vehessék a különböző árualapú származtatott termékek és alaptermékek piacai közötti eltéréseket. A pozíciólimitek számítási módszertanának lehetővé kell tennie, hogy az illetékes hatóságok egyensúlyt teremtsenek a következő két cél között: egyfelől a limitek olyan alacsony szinten történő megállapítása, amely megakadályozza, hogy az adott árualapú származtatott termékekben pozícióval rendelkezők visszaéljenek piaci helyzetükkel vagy torzítsák a piacot, másfelől a rendezett árazási és kiegyenlítési rendszerek kialakításának támogatása, az új árualapú származtatott termékek kidolgozása és annak lehetővé tétele, hogy az árualapú származtatott termékek továbbra is hozzájáruljanak az alapul szolgáló árupiacon végzett kereskedelmi tevékenységekhez.

| (3) | Az egységes értelmezés biztosítása érdekében meg kell határozni a 2014/65/EU irányelvből eredő fogalmakat és az e rendeletben használt technikai kifejezéseket. |
| --- | --- |

(3)

Az egységes értelmezés biztosítása érdekében meg kell határozni a 2014/65/EU irányelvből eredő fogalmakat és az e rendeletben használt technikai kifejezéseket.

| (4) | Az egyes piaci szereplők által adott időpontban birtokolt pozíció tényleges méretének meghatározása céljából a piaci szereplők árualapú származtatott termékben tartott hosszú és rövid pozícióit nettósítani kell. Az opciós ügyleten vagy ugyanazon kereskedési helyszínen kereskedett árualapú származtatott terméken alapuló pozíció méretét, amely a fő ügylet egyik részhalmaza, delta-ekvivalens alapon kell kiszámítani. Egy adott személy által végzett tevékenység átfogó, központosított és reprezentatív áttekintésének lehetővé tétele, valamint a fő ügyletre meghatározott pozíciólimit céljának megkerülésére irányuló tevékenység megakadályozása érdekében az adott személy által egy kereskedési helyszínen kereskedett árualapú származtatott termékben birtokolt összesített pozíciónak magában kell foglalnia az ugyanazon kereskedési helyszínen egyetlen forgalomképes eszközként kereskedésre bevezetett spread ügyletek összetevőinek bontásából eredő pozíciót, valamint az ugyanazon a kereskedési helyszínen forgalmazott olyan árualapú származtatott termékek pozícióit is, amelyek a fő ügylet részhalmazát képezik a méretük alapján (úgynevezett mini ügyletek) vagy az árazási időszak lejárata szerint, mint például a hónaphátralék-ügyletek (úgynevezett balmo ügyletek). |
| --- | --- |

(4)

Az egyes piaci szereplők által adott időpontban birtokolt pozíció tényleges méretének meghatározása céljából a piaci szereplők árualapú származtatott termékben tartott hosszú és rövid pozícióit nettósítani kell. Az opciós ügyleten vagy ugyanazon kereskedési helyszínen kereskedett árualapú származtatott terméken alapuló pozíció méretét, amely a fő ügylet egyik részhalmaza, delta-ekvivalens alapon kell kiszámítani. Egy adott személy által végzett tevékenység átfogó, központosított és reprezentatív áttekintésének lehetővé tétele, valamint a fő ügyletre meghatározott pozíciólimit céljának megkerülésére irányuló tevékenység megakadályozása érdekében az adott személy által egy kereskedési helyszínen kereskedett árualapú származtatott termékben birtokolt összesített pozíciónak magában kell foglalnia az ugyanazon kereskedési helyszínen egyetlen forgalomképes eszközként kereskedésre bevezetett spread ügyletek összetevőinek bontásából eredő pozíciót, valamint az ugyanazon a kereskedési helyszínen forgalmazott olyan árualapú származtatott termékek pozícióit is, amelyek a fő ügylet részhalmazát képezik a méretük alapján (úgynevezett mini ügyletek) vagy az árazási időszak lejárata szerint, mint például a hónaphátralék-ügyletek (úgynevezett balmo ügyletek).

| (5) | A 2014/65/EU irányelv előírja, hogy a más személyek nevében harmadik fél által tartott pozíciókat is figyelembe kell venni az előbbi személyek pozíciólimitjének, valamint a szervezeti szinten és csoportszinten alkalmazandó pozíciólimitek számítása során. Ezért a pozíciókat csoportszinten összesíteni kell. A pozíciókat mindamellett csak akkor helyénvaló csoportszinten összesíteni, ha az anyavállalat ellenőrzést képes gyakorolni a pozíciók használata felett. Ennek megfelelően az anyavállalatnak összesítenie kell a leányvállalatai által tartott pozíciókat a saját maga által közvetlenül tartott pozíciókkal, továbbá a leányvállalatoknak saját pozícióikat is összesíteniük kell. Az összesítés eredményeként az anyavállalat szintjén számított pozíciók nagyobbak, vagy a különböző leányvállalatok által tartott hosszú és rövid pozíciók nettósítása miatt kisebbek is lehetnek az egyedi leányvállalatok szintjén számított pozícióknál. Nem összesíthetők anyavállalati szinten azok a pozíciók, amelyeket kollektív befektetési vállalkozások tartanak befektetők, nem pedig anyavállalatuk nevében, amennyiben az anyavállalat nem képes ellenőrzést gyakorolni e pozíciók saját javára történő felhasználása felett. |
| --- | --- |

(5)

A 2014/65/EU irányelv előírja, hogy a más személyek nevében harmadik fél által tartott pozíciókat is figyelembe kell venni az előbbi személyek pozíciólimitjének, valamint a szervezeti szinten és csoportszinten alkalmazandó pozíciólimitek számítása során. Ezért a pozíciókat csoportszinten összesíteni kell. A pozíciókat mindamellett csak akkor helyénvaló csoportszinten összesíteni, ha az anyavállalat ellenőrzést képes gyakorolni a pozíciók használata felett. Ennek megfelelően az anyavállalatnak összesítenie kell a leányvállalatai által tartott pozíciókat a saját maga által közvetlenül tartott pozíciókkal, továbbá a leányvállalatoknak saját pozícióikat is összesíteniük kell. Az összesítés eredményeként az anyavállalat szintjén számított pozíciók nagyobbak, vagy a különböző leányvállalatok által tartott hosszú és rövid pozíciók nettósítása miatt kisebbek is lehetnek az egyedi leányvállalatok szintjén számított pozícióknál. Nem összesíthetők anyavállalati szinten azok a pozíciók, amelyeket kollektív befektetési vállalkozások tartanak befektetők, nem pedig anyavállalatuk nevében, amennyiben az anyavállalat nem képes ellenőrzést gyakorolni e pozíciók saját javára történő felhasználása felett.

| (6) | Az (EU) 2021/338 irányelvben meghatározott módosítások előírják, hogy a pozíciólimiteket a kereskedési helyszíneken kereskedett kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékekre és az azokkal gazdaságilag egyenértékű tőzsdén kívüli (EEOTC) ügyletekre kell alkalmazni. Kritikus vagy jelentős származtatott termék az olyan árualapú származtatott ügylet, amelyben egy éves időszakra vetítve átlagosan legalább 300 000 kereskedési egységnyi nyitott pozíció áll fenn. Mivel a mezőgazdasági áruk a polgárok számára kritikus fontosságúak, a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott ügyletek, valamint az azokkal gazdaságilag egyenértékű tőzsdén kívüli ügyletek továbbra is a 300 000 kereskedési egységnyi nyitott pozíció által meghatározott pozíciólimit-rendszer hatálya alá tartoznak. E rendeletben meg kell határozni azt a likviditási küszöbértéket, amelytől kezdve a pozíciólimitek a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékekre alkalmazandók, és az e termékekkel valamely kereskedési helyszínen folytatott kereskedés csak akkor tekinthető jelentős nagyságrendűnek, ha kellő időn át meghaladja a likviditási küszöbértéket. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/338 irányelvben meghatározott módosítások előírják, hogy a pozíciólimiteket a kereskedési helyszíneken kereskedett kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékekre és az azokkal gazdaságilag egyenértékű tőzsdén kívüli (EEOTC) ügyletekre kell alkalmazni. Kritikus vagy jelentős származtatott termék az olyan árualapú származtatott ügylet, amelyben egy éves időszakra vetítve átlagosan legalább 300 000 kereskedési egységnyi nyitott pozíció áll fenn. Mivel a mezőgazdasági áruk a polgárok számára kritikus fontosságúak, a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott ügyletek, valamint az azokkal gazdaságilag egyenértékű tőzsdén kívüli ügyletek továbbra is a 300 000 kereskedési egységnyi nyitott pozíció által meghatározott pozíciólimit-rendszer hatálya alá tartoznak. E rendeletben meg kell határozni azt a likviditási küszöbértéket, amelytől kezdve a pozíciólimitek a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékekre alkalmazandók, és az e termékekkel valamely kereskedési helyszínen folytatott kereskedés csak akkor tekinthető jelentős nagyságrendűnek, ha kellő időn át meghaladja a likviditási küszöbértéket.

| (7) | Amennyiben egy tőzsdén kívüli ügylet értékelése valamely kereskedési helyszínen forgalmazott árualapú származtatott termék alaptermékével azonos alapterméken alapul, amely alapterméket azonos helyszínen és azonos szerződéses feltételek mellett kell leszállítani, továbbá amennyiben a tőzsdén kívüli ügylet gazdasági eredménye nagymértékben korrelál valamely kereskedési helyszínen forgalmazott termékkel, akkor az ilyen tőzsdén kívüli ügyletet a kereskedési helyszínen forgalmazott árualapú származtatott termékkel gazdaságilag egyenértékűnek kell tekinteni, függetlenül a kereskedési egység mérete és a szállítási határidő tekintetében köztük meglévő esetleges kisebb különbségektől. A kereskedés utáni kockázatkezelési intézkedések, például az elszámolási intézkedések tekintetében meglévő különbségek szintén nem képezhetik akadályát az ilyen ügyletek gazdaságilag egyenértékűvé nyilvánításának. A potenciálisan domináns, kereskedési helyszínen kereskedett pozíciók tőzsdén kívüli ügyletekre vonatkozó kétoldalú konstrukciókon keresztül történő, meg nem engedhető nettósítását megakadályozandó, valamint a pozíciólimit-rendszer hatékony gyakorlati működését biztosítandó, a tőzsdén kívül kötött árualapú származtatott ügyleteket csak korlátozott feltételek mellett szabad a kereskedési helyszíneken forgalmazott termékekkel gazdaságilag egyenértékűnek tekinteni. A pozíciólimitek kikerülését megakadályozandó és a pozíciólimit-rendszer integritását fokozandó, a gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek fogalmát szűken kell meghatározni, hogy az ne tegye lehetővé valamely tőzsdén kívüli pozíció több más pozícióval való nettósítását. Ezen túlmenően a tőzsdén kívüli pozíciók nettósításának alapjául szolgáló pozíciók következetes megválasztására vonatkozó mérlegelési jogkört azokra a konkrét körülményekre kell korlátozni, amikor az ilyen tőzsdén kívüli ügylet egy uniós kereskedési helyszínen kereskedett egynél több árualapú származtatott termékkel gazdaságilag egyenértékű. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben egy tőzsdén kívüli ügylet értékelése valamely kereskedési helyszínen forgalmazott árualapú származtatott termék alaptermékével azonos alapterméken alapul, amely alapterméket azonos helyszínen és azonos szerződéses feltételek mellett kell leszállítani, továbbá amennyiben a tőzsdén kívüli ügylet gazdasági eredménye nagymértékben korrelál valamely kereskedési helyszínen forgalmazott termékkel, akkor az ilyen tőzsdén kívüli ügyletet a kereskedési helyszínen forgalmazott árualapú származtatott termékkel gazdaságilag egyenértékűnek kell tekinteni, függetlenül a kereskedési egység mérete és a szállítási határidő tekintetében köztük meglévő esetleges kisebb különbségektől. A kereskedés utáni kockázatkezelési intézkedések, például az elszámolási intézkedések tekintetében meglévő különbségek szintén nem képezhetik akadályát az ilyen ügyletek gazdaságilag egyenértékűvé nyilvánításának. A potenciálisan domináns, kereskedési helyszínen kereskedett pozíciók tőzsdén kívüli ügyletekre vonatkozó kétoldalú konstrukciókon keresztül történő, meg nem engedhető nettósítását megakadályozandó, valamint a pozíciólimit-rendszer hatékony gyakorlati működését biztosítandó, a tőzsdén kívül kötött árualapú származtatott ügyleteket csak korlátozott feltételek mellett szabad a kereskedési helyszíneken forgalmazott termékekkel gazdaságilag egyenértékűnek tekinteni. A pozíciólimitek kikerülését megakadályozandó és a pozíciólimit-rendszer integritását fokozandó, a gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek fogalmát szűken kell meghatározni, hogy az ne tegye lehetővé valamely tőzsdén kívüli pozíció több más pozícióval való nettósítását. Ezen túlmenően a tőzsdén kívüli pozíciók nettósításának alapjául szolgáló pozíciók következetes megválasztására vonatkozó mérlegelési jogkört azokra a konkrét körülményekre kell korlátozni, amikor az ilyen tőzsdén kívüli ügylet egy uniós kereskedési helyszínen kereskedett egynél több árualapú származtatott termékkel gazdaságilag egyenértékű.

| (8) | Kritériumokat kell meghatározni annak megállapítása érdekében, hogy mely árualapú származtatott pozíció csökkenti objektíven mérhető módon a kereskedelmi tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat, e kritériumok közé értve a fedezeti művelet nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokon (IFRS) alapuló számviteli fogalmának használatát. A számviteli fogalomnak akkor is alkalmazhatónak kell lennie a nem pénzügyi szervezetek számára, ha azok nem alkalmazzák az IFRS-t az egyes vállalkozások szintjén. |
| --- | --- |

(8)

Kritériumokat kell meghatározni annak megállapítása érdekében, hogy mely árualapú származtatott pozíció csökkenti objektíven mérhető módon a kereskedelmi tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat, e kritériumok közé értve a fedezeti művelet nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokon (IFRS) alapuló számviteli fogalmának használatát. A számviteli fogalomnak akkor is alkalmazhatónak kell lennie a nem pénzügyi szervezetek számára, ha azok nem alkalmazzák az IFRS-t az egyes vállalkozások szintjén.

| (9) | Lehetővé kell tenni továbbá, hogy a nem pénzügyi szervezetek saját vagy csoportjuk kereskedelmi tevékenységével kapcsolatos átfogó kockázatok csökkentését célzó kockázatkezelési technikákat alkalmazzanak, e technikák közé értve az eltérő földrajzi piacokból, termékekből, időhorizontokból és vállalkozásokból származó kockázatok kezelését („makro- vagy portfóliófedezet”). Hasonlóképpen, a túlnyomórészt üzleti jellegű vállalkozáscsoporthoz tartozó pénzügyi szervezetek számára lehetővé kell tenni, hogy a csoporthoz tartozó nem pénzügyi szervezetek kereskedelmi tevékenységéből eredő átfogó kockázatok csökkentését célzó kockázatkezelési technikákat alkalmazzanak. Amikor egy nem pénzügyi szervezet vagy egy pénzügyi szervezet makro- vagy portfóliófedezeti műveletet végez, nem feltétlenül képes egyértelmű kapcsolatot megállapítani valamely konkrét árualapú származtatott pozíció és az adott pozíció által fedezendő, kereskedelmi tevékenységből származó konkrét kockázat között. Az is előfordulhat, hogy a nem pénzügyi szervezet vagy a pénzügyi szervezet gazdaságilag nem egyenértékű árualapú származtatott ügyletet használ a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységéből származó valamely konkrét kockázat fedezésére, mivel nem áll rendelkezésre azonos árualapú származtatott termék, vagy egy létező, szorosabban korreláló árualapú származtatott termékben nem elegendő a likviditás („helyettesítő fedezet”). Ezekben az esetekben a kockázatkezelési politikáknak és rendszereknek meg kell akadályozniuk, hogy a nem fedezeti célú ügyleteket fedezeti ügyletekként kategorizálják, és kellően részletes bontásban kell bemutatniuk a fedezeti portfóliót ahhoz, hogy annak spekulatív elemei azonosíthatók és a pozíciólimit-számításba bevonhatók legyenek. A pozíciók nem minősülhetnek kereskedelmi tevékenységgel kapcsolatos kockázatokat csökkentőnek pusztán amiatt, hogy átfogó alapon kockázatcsökkentőnek tekintett portfólió részét alkotják. |
| --- | --- |

(9)

Lehetővé kell tenni továbbá, hogy a nem pénzügyi szervezetek saját vagy csoportjuk kereskedelmi tevékenységével kapcsolatos átfogó kockázatok csökkentését célzó kockázatkezelési technikákat alkalmazzanak, e technikák közé értve az eltérő földrajzi piacokból, termékekből, időhorizontokból és vállalkozásokból származó kockázatok kezelését („makro- vagy portfóliófedezet”). Hasonlóképpen, a túlnyomórészt üzleti jellegű vállalkozáscsoporthoz tartozó pénzügyi szervezetek számára lehetővé kell tenni, hogy a csoporthoz tartozó nem pénzügyi szervezetek kereskedelmi tevékenységéből eredő átfogó kockázatok csökkentését célzó kockázatkezelési technikákat alkalmazzanak. Amikor egy nem pénzügyi szervezet vagy egy pénzügyi szervezet makro- vagy portfóliófedezeti műveletet végez, nem feltétlenül képes egyértelmű kapcsolatot megállapítani valamely konkrét árualapú származtatott pozíció és az adott pozíció által fedezendő, kereskedelmi tevékenységből származó konkrét kockázat között. Az is előfordulhat, hogy a nem pénzügyi szervezet vagy a pénzügyi szervezet gazdaságilag nem egyenértékű árualapú származtatott ügyletet használ a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységéből származó valamely konkrét kockázat fedezésére, mivel nem áll rendelkezésre azonos árualapú származtatott termék, vagy egy létező, szorosabban korreláló árualapú származtatott termékben nem elegendő a likviditás („helyettesítő fedezet”). Ezekben az esetekben a kockázatkezelési politikáknak és rendszereknek meg kell akadályozniuk, hogy a nem fedezeti célú ügyleteket fedezeti ügyletekként kategorizálják, és kellően részletes bontásban kell bemutatniuk a fedezeti portfóliót ahhoz, hogy annak spekulatív elemei azonosíthatók és a pozíciólimit-számításba bevonhatók legyenek. A pozíciók nem minősülhetnek kereskedelmi tevékenységgel kapcsolatos kockázatokat csökkentőnek pusztán amiatt, hogy átfogó alapon kockázatcsökkentőnek tekintett portfólió részét alkotják.

| (10) | A kockázatok idővel változhatnak, és az ehhez való igazodás érdekében előfordulhat, hogy az eredetileg kereskedelmi tevékenységgel kapcsolatos kockázatok csökkentése céljából nyitott árualapú származtatott pozíciókat olyan további árualapú származtatott ügyletekkel kell kiegyenlíteni, amelyek lezárják a kereskedelmi kockázattal már nem kapcsolatos árualapú származtatott ügyletek által képviselt pozíciókat. Emellett egy olyan kockázat változásának, amelyet a kockázatcsökkentés céljából árualapú származtatott pozíció nyitásával kezeltek, nem kell ahhoz vezetnie, hogy ezt a pozíciót a későbbiekben már nem ismerik el kezdettől fogva kockázatcsökkentőként. |
| --- | --- |

(10)

A kockázatok idővel változhatnak, és az ehhez való igazodás érdekében előfordulhat, hogy az eredetileg kereskedelmi tevékenységgel kapcsolatos kockázatok csökkentése céljából nyitott árualapú származtatott pozíciókat olyan további árualapú származtatott ügyletekkel kell kiegyenlíteni, amelyek lezárják a kereskedelmi kockázattal már nem kapcsolatos árualapú származtatott ügyletek által képviselt pozíciókat. Emellett egy olyan kockázat változásának, amelyet a kockázatcsökkentés céljából árualapú származtatott pozíció nyitásával kezeltek, nem kell ahhoz vezetnie, hogy ezt a pozíciót a későbbiekben már nem ismerik el kezdettől fogva kockázatcsökkentőként.

| (11) | Lehetővé kell tenni, hogy a pénzügyi szervezetek és a nem pénzügyi szervezetek még az adott pozíció megnyitását megelőzően kérelmezhessék a kereskedelmi tevékenységek kockázatainak fedezésére vonatkozó mentességet. A kérelemben egyértelmű és tömör áttekintést kell adni az illetékes hatóság számára a nem pénzügyi szervezetnek a fedezendő alaptermékkel kapcsolatos kereskedelmi tevékenységéről, a kapcsolódó kockázatokról és arról, hogyan segítik elő az árualapú származtatott termékek e kockázatok csökkentését. A pozíciólimitek a mezőgazdasági származtatott termékekre, valamint a kritikus és a jelentős árualapú származtatott termékekre mindenkor érvényesek, és amennyiben a mentességet az illetékes hatóság nem ítéli meg, a pénzügyi szervezet, illetve adott esetben a nem pénzügyi szervezet köteles a limitet meghaladó pozíciót megfelelően csökkenteni, és a limit meghaladásáért felügyeleti intézkedéssel sújtható. A pénzügyi szervezeteknek és a nem pénzügyi szervezeteknek rendszeresen újra kell értékelniük tevékenységüket annak biztosítása érdekében, hogy a mentesség további alkalmazása indokolt maradjon. |
| --- | --- |

(11)

Lehetővé kell tenni, hogy a pénzügyi szervezetek és a nem pénzügyi szervezetek még az adott pozíció megnyitását megelőzően kérelmezhessék a kereskedelmi tevékenységek kockázatainak fedezésére vonatkozó mentességet. A kérelemben egyértelmű és tömör áttekintést kell adni az illetékes hatóság számára a nem pénzügyi szervezetnek a fedezendő alaptermékkel kapcsolatos kereskedelmi tevékenységéről, a kapcsolódó kockázatokról és arról, hogyan segítik elő az árualapú származtatott termékek e kockázatok csökkentését. A pozíciólimitek a mezőgazdasági származtatott termékekre, valamint a kritikus és a jelentős árualapú származtatott termékekre mindenkor érvényesek, és amennyiben a mentességet az illetékes hatóság nem ítéli meg, a pénzügyi szervezet, illetve adott esetben a nem pénzügyi szervezet köteles a limitet meghaladó pozíciót megfelelően csökkenteni, és a limit meghaladásáért felügyeleti intézkedéssel sújtható. A pénzügyi szervezeteknek és a nem pénzügyi szervezeteknek rendszeresen újra kell értékelniük tevékenységüket annak biztosítása érdekében, hogy a mentesség további alkalmazása indokolt maradjon.

| (12) | A pénzügyi és nem pénzügyi szervezetek számára lehetővé kell tenni, hogy az ügyletek végrehajtása előtt mentességet kérjenek a kereskedési helyszíneken történő kötelező likviditásbiztosításból eredő pozíciókkal kapcsolatban. A kérelemnek világos és tömör áttekintést kell nyújtania az illetékes hatóság számára az érintett személyre érvényes kötelező likviditásbiztosítási keretrendszerről, az érintett személy azon tevékenységeiről, amelyeket a kereskedési helyszínnel kötött írásbeli megállapodással összhangban az árualapú származtatott termékek kereskedésével összefüggésben végez, valamint az ebből eredő nyitott pozíciókról. A pozíciólimitek a mezőgazdasági származtatott termékekre, valamint a kritikus és a jelentős árualapú származtatott termékekre mindenkor érvényesek, és amennyiben a mentességet az illetékes hatóság nem ítéli meg, a nem pénzügyi szervezet vagy a pénzügyi szervezet köteles a limitet meghaladó pozíciót megfelelően csökkenteni, és a limit meghaladásáért felügyeleti intézkedéssel sújtható. A nem pénzügyi szervezeteknek és a pénzügyi szervezeteknek rendszeresen újra kell értékelniük tevékenységüket annak biztosítása érdekében, hogy a mentesség további alkalmazása indokolt maradjon. |
| --- | --- |

(12)

A pénzügyi és nem pénzügyi szervezetek számára lehetővé kell tenni, hogy az ügyletek végrehajtása előtt mentességet kérjenek a kereskedési helyszíneken történő kötelező likviditásbiztosításból eredő pozíciókkal kapcsolatban. A kérelemnek világos és tömör áttekintést kell nyújtania az illetékes hatóság számára az érintett személyre érvényes kötelező likviditásbiztosítási keretrendszerről, az érintett személy azon tevékenységeiről, amelyeket a kereskedési helyszínnel kötött írásbeli megállapodással összhangban az árualapú származtatott termékek kereskedésével összefüggésben végez, valamint az ebből eredő nyitott pozíciókról. A pozíciólimitek a mezőgazdasági származtatott termékekre, valamint a kritikus és a jelentős árualapú származtatott termékekre mindenkor érvényesek, és amennyiben a mentességet az illetékes hatóság nem ítéli meg, a nem pénzügyi szervezet vagy a pénzügyi szervezet köteles a limitet meghaladó pozíciót megfelelően csökkenteni, és a limit meghaladásáért felügyeleti intézkedéssel sújtható. A nem pénzügyi szervezeteknek és a pénzügyi szervezeteknek rendszeresen újra kell értékelniük tevékenységüket annak biztosítása érdekében, hogy a mentesség további alkalmazása indokolt maradjon.

| (13) | Az azonnali havi időszak, amely a lejáratkori teljesítést közvetlenül megelőző időszak, minden egyes árualapú származtatott termék esetében eltérő, és nem feltétlenül felel meg pontosan egy hónapnak. Azonnali havi szerződésnek ezért az adott árualapú származtatott termékre vonatkozó azon szerződést kell tekinteni, amelynek lejárata a legközelebbi. A személyek által tartható pozíciók azon időszak tekintetében történő korlátozása, amikor az áru fizikai szállítását teljesíteni kell, korlátozza az egyes személyek által leszállítható vagy fogadható mögöttes leszállítható mennyiséget, és ezáltal megakadályozza, hogy egyes személyek domináns pozíciókat építsenek ki, amelyek révén az áruhoz való hozzáférés korlátozásával kiszorítást gyakorolhatnak. Az azonnali havi pozíciólimitek normatív alapértékét ezért mind a természetben, mind a készpénzben kiegyenlített árualapú származtatott termékek esetében a becsült leszállítható mennyiség százalékos arányában kell meghatározni. Az azonnali havi pozíciólimitek megfelelő meghatározásának pontosabb biztosítása és a rendezett kiegyenlítés érdekében lehetővé kell tenni az illetékes hatóságok számára, hogy csökkenő pozíciólimiteket alkalmazzanak abban az időszakban, amely valamely szerződés azonnali havi szerződéssé válásának időpontjától a szerződés lejáratáig tart. |
| --- | --- |

(13)

Az azonnali havi időszak, amely a lejáratkori teljesítést közvetlenül megelőző időszak, minden egyes árualapú származtatott termék esetében eltérő, és nem feltétlenül felel meg pontosan egy hónapnak. Azonnali havi szerződésnek ezért az adott árualapú származtatott termékre vonatkozó azon szerződést kell tekinteni, amelynek lejárata a legközelebbi. A személyek által tartható pozíciók azon időszak tekintetében történő korlátozása, amikor az áru fizikai szállítását teljesíteni kell, korlátozza az egyes személyek által leszállítható vagy fogadható mögöttes leszállítható mennyiséget, és ezáltal megakadályozza, hogy egyes személyek domináns pozíciókat építsenek ki, amelyek révén az áruhoz való hozzáférés korlátozásával kiszorítást gyakorolhatnak. Az azonnali havi pozíciólimitek normatív alapértékét ezért mind a természetben, mind a készpénzben kiegyenlített árualapú származtatott termékek esetében a becsült leszállítható mennyiség százalékos arányában kell meghatározni. Az azonnali havi pozíciólimitek megfelelő meghatározásának pontosabb biztosítása és a rendezett kiegyenlítés érdekében lehetővé kell tenni az illetékes hatóságok számára, hogy csökkenő pozíciólimiteket alkalmazzanak abban az időszakban, amely valamely szerződés azonnali havi szerződéssé válásának időpontjától a szerződés lejáratáig tart.

| (14) | Amennyiben egy áru leszállítható mennyiségéhez képest viszonylag kevés származékos kereskedés folyik, a nyitott pozíciók kisebbek lesznek a leszállítható mennyiséghez képest. Ilyen körülmények között – még ha a módszertanban a leszállítható mennyiség legalacsonyabb százalékos arányát is alkalmazzák– előfordulhat, hogy az illetékes hatóságok nem határozhatnak meg olyan azonnali havi limitet, amely összhangban áll a rendezett árazási és kiegyenlítési feltételek biztosítására, valamint a piaci visszaélések megelőzésére irányuló célkitűzéssel. Annak biztosítása érdekében, hogy e célkitűzések minden körülmények között teljesüljenek, amennyiben egy árualapú származtatott termék leszállítható mennyisége olyan mértékben meghaladja a teljes nyitott pozíciók összegét, hogy a leszállítható mennyiségen alapuló azonnali havi limit miatt az illetékes hatóságok nem alkalmazhatnának pozíciólimiteket, az illetékes hatóságoknak alternatív módszerként az adott árualapú származtatott termékre vonatkozó azonnali havi limit alapértékét az adott árualapú származtatott termékben lévő összes nyitott pozíció százalékában kell meghatározniuk, majd ezt követően meg kell vizsgálniuk a megfelelő korrekciós tényezőket. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben egy áru leszállítható mennyiségéhez képest viszonylag kevés származékos kereskedés folyik, a nyitott pozíciók kisebbek lesznek a leszállítható mennyiséghez képest. Ilyen körülmények között – még ha a módszertanban a leszállítható mennyiség legalacsonyabb százalékos arányát is alkalmazzák– előfordulhat, hogy az illetékes hatóságok nem határozhatnak meg olyan azonnali havi limitet, amely összhangban áll a rendezett árazási és kiegyenlítési feltételek biztosítására, valamint a piaci visszaélések megelőzésére irányuló célkitűzéssel. Annak biztosítása érdekében, hogy e célkitűzések minden körülmények között teljesüljenek, amennyiben egy árualapú származtatott termék leszállítható mennyisége olyan mértékben meghaladja a teljes nyitott pozíciók összegét, hogy a leszállítható mennyiségen alapuló azonnali havi limit miatt az illetékes hatóságok nem alkalmazhatnának pozíciólimiteket, az illetékes hatóságoknak alternatív módszerként az adott árualapú származtatott termékre vonatkozó azonnali havi limit alapértékét az adott árualapú származtatott termékben lévő összes nyitott pozíció százalékában kell meghatározniuk, majd ezt követően meg kell vizsgálniuk a megfelelő korrekciós tényezőket.

| (15) | A mezőgazdasági termékek közé tartozó növények esetében az időjárási viszonyok miatt erős volatilitás érvényesülhet. Ezért helyénvaló, hogy a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek leszállítható mennyiségének meghatározására szolgáló referencia-időszak meghaladja az egyéb árualapú származtatott termékek leszállítható mennyiségének meghatározásához alkalmazott referencia-időszakot. |
| --- | --- |

(15)

A mezőgazdasági termékek közé tartozó növények esetében az időjárási viszonyok miatt erős volatilitás érvényesülhet. Ezért helyénvaló, hogy a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek leszállítható mennyiségének meghatározására szolgáló referencia-időszak meghaladja az egyéb árualapú származtatott termékek leszállítható mennyiségének meghatározásához alkalmazott referencia-időszakot.

| (16) | Az azonnali havi lejáratokon kívül minden más lejárat esetében az egyéb havi pozíciólimiteket kell alkalmazni. Az egyéb havi pozíciólimitek normatív alapértékét mind a természetben, mind a készpénzben kiegyenlített árualapú származtatott termékek esetében az összes nyitott pozíció százalékos arányában kell meghatározni. Az egyéb havi árualapú származtatott pozíciók eloszlása gyakran koncentrálódik a lejárathoz legközelebb eső hónapokra. Ezért az összes nyitott pozíció megfelelőbb alapértéket biztosít a pozíciólimitek meghatározásához, mint egy, a különböző lejáratokon átlagolt számérték. Mivel a nyitott pozíciók rövid idő alatt jelentősen változhatnak, a nyitott pozíciókat az illetékes hatóságoknak olyan időtartamra kell kiszámítaniuk, amely megfelelően tükrözi az árualapú származtatott termékek kereskedési jellemzőit. Ennek a referencia-időszaknak figyelembe kell vennie különösen a szerződésekkel való kereskedés szezonalitását. |
| --- | --- |

(16)

Az azonnali havi lejáratokon kívül minden más lejárat esetében az egyéb havi pozíciólimiteket kell alkalmazni. Az egyéb havi pozíciólimitek normatív alapértékét mind a természetben, mind a készpénzben kiegyenlített árualapú származtatott termékek esetében az összes nyitott pozíció százalékos arányában kell meghatározni. Az egyéb havi árualapú származtatott pozíciók eloszlása gyakran koncentrálódik a lejárathoz legközelebb eső hónapokra. Ezért az összes nyitott pozíció megfelelőbb alapértéket biztosít a pozíciólimitek meghatározásához, mint egy, a különböző lejáratokon átlagolt számérték. Mivel a nyitott pozíciók rövid idő alatt jelentősen változhatnak, a nyitott pozíciókat az illetékes hatóságoknak olyan időtartamra kell kiszámítaniuk, amely megfelelően tükrözi az árualapú származtatott termékek kereskedési jellemzőit. Ennek a referencia-időszaknak figyelembe kell vennie különösen a szerződésekkel való kereskedés szezonalitását.

| (17) | Annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok által megállapított pozíciólimitek az árualapú származtatott termékben tartott összes nyitott pozíció átfogó megjelenítésén alapuljanak, az illetékes hatóság által kiszámított nyitott pozícióknak magukban kell foglalniuk mind az árualapú származtatott termékkel való kereskedés helye szerinti kereskedési helyszínen fennálló pozíciókat, mind pedig az illetékes hatóságnak bejelentett, gazdaságilag egyenértékű tőzsdén kívüli ügyletek fennálló pozícióit. |
| --- | --- |

(17)

Annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok által megállapított pozíciólimitek az árualapú származtatott termékben tartott összes nyitott pozíció átfogó megjelenítésén alapuljanak, az illetékes hatóság által kiszámított nyitott pozícióknak magukban kell foglalniuk mind az árualapú származtatott termékkel való kereskedés helye szerinti kereskedési helyszínen fennálló pozíciókat, mind pedig az illetékes hatóságnak bejelentett, gazdaságilag egyenértékű tőzsdén kívüli ügyletek fennálló pozícióit.

| (18) | A leszállítható mennyiség és a nyitott pozíciók 25 %-ában megállapított normatív alapérték meghatározásához más piacokon és joghatóságokban szerzett tapasztalatok szolgálnak referenciaként. Lehetővé kell tenni, hogy amennyiben a piac sajátosságai ezt szükségessé teszik, az illetékes hatóságok a rendezett kiegyenlítés, valamint a származtatott termék és az alaptermék piacának rendezett működése érdekében kiigazíthassák az alapértéket úgy, hogy az a leszállítható mennyiség és a nyitott pozíció 5 %-ára, illetve egyes mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek esetében 2,5 %-ára csökkenthető, valamint a leszállítható mennyiség és a nyitott pozíció legfeljebb 35 %-ára növelhető legyen. Mivel az alapérték kiigazítására csak akkor és addig kerülhet sor, amikor és ameddig ezt a piac objektív sajátosságai szükségessé teszik, lehetővé kell tenni az alapérték ideiglenes kiigazítását. Az illetékes hatóságoknak minden olyan esetben gondoskodniuk kell az alapérték lefelé történő kiigazításáról, amikor arra a domináns pozíciók kialakításának megakadályozása és az árualapú származtatott termék, valamint az alaptermék rendezett árazásának elősegítése érdekében szükség van. A kézzelfogható alaptermék nélküli származtatott termékek esetében a leszállítható mennyiség nem alkalmazható a pozíciólimit megállapításához. Ezért az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy az ilyen árualapú származtatott termékek pozíciólimitjeinek egyéb paraméterek, például az azonnali hónap esetében is a nyitott pozíciók alapján történő meghatározása érdekében bővíthessék vagy kiigazíthassák a számítási módszertant. |
| --- | --- |

(18)

A leszállítható mennyiség és a nyitott pozíciók 25 %-ában megállapított normatív alapérték meghatározásához más piacokon és joghatóságokban szerzett tapasztalatok szolgálnak referenciaként. Lehetővé kell tenni, hogy amennyiben a piac sajátosságai ezt szükségessé teszik, az illetékes hatóságok a rendezett kiegyenlítés, valamint a származtatott termék és az alaptermék piacának rendezett működése érdekében kiigazíthassák az alapértéket úgy, hogy az a leszállítható mennyiség és a nyitott pozíció 5 %-ára, illetve egyes mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek esetében 2,5 %-ára csökkenthető, valamint a leszállítható mennyiség és a nyitott pozíció legfeljebb 35 %-ára növelhető legyen. Mivel az alapérték kiigazítására csak akkor és addig kerülhet sor, amikor és ameddig ezt a piac objektív sajátosságai szükségessé teszik, lehetővé kell tenni az alapérték ideiglenes kiigazítását. Az illetékes hatóságoknak minden olyan esetben gondoskodniuk kell az alapérték lefelé történő kiigazításáról, amikor arra a domináns pozíciók kialakításának megakadályozása és az árualapú származtatott termék, valamint az alaptermék rendezett árazásának elősegítése érdekében szükség van. A kézzelfogható alaptermék nélküli származtatott termékek esetében a leszállítható mennyiség nem alkalmazható a pozíciólimit megállapításához. Ezért az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy az ilyen árualapú származtatott termékek pozíciólimitjeinek egyéb paraméterek, például az azonnali hónap esetében is a nyitott pozíciók alapján történő meghatározása érdekében bővíthessék vagy kiigazíthassák a számítási módszertant.

| (19) | Előfordulhatnak olyan körülmények, amikor egy kereskedési helyszínre újonnan bevezetett árualapú származtatott termékkel korábban egy vagy több uniós vagy harmadik országbeli kereskedési helyszínen kereskedtek. Az árualapú származtatott termék zökkenőmentes átruházásának lehetővé tétele érdekében az illetékes hatóságnak az újonnan bevezetett árualapú származtatott termékre vonatkozó kezdeti pozíciólimitek meghatározásakor figyelembe kell vennie a korábban más kereskedési helyszín(ek)en kereskedett árualapú származtatott termékekre vonatkozó nyitott pozíciókat. Más körülmények is felmerülhetnek például akkor, ha két árualapú származtatott termékkel ugyanazon a kereskedési helyszínen kereskednek, és a jellemzőikben mutatkozó enyhe különbség – például az alapul szolgáló index vagy az ajánlattételi övezet változása – miatt a régebbi ügyletekben fennálló nyitott pozíció várhatóan gyorsan megjelenik az újabb ügyletben is. A legújabb ügylet pozíciólimitjének meghatározásakor az illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a régebbi szerződésben fennálló nyitott pozíciót, hogy a legújabb szerződés zökkenőmentes lebonyolítása biztosított legyen. |
| --- | --- |

(19)

Előfordulhatnak olyan körülmények, amikor egy kereskedési helyszínre újonnan bevezetett árualapú származtatott termékkel korábban egy vagy több uniós vagy harmadik országbeli kereskedési helyszínen kereskedtek. Az árualapú származtatott termék zökkenőmentes átruházásának lehetővé tétele érdekében az illetékes hatóságnak az újonnan bevezetett árualapú származtatott termékre vonatkozó kezdeti pozíciólimitek meghatározásakor figyelembe kell vennie a korábban más kereskedési helyszín(ek)en kereskedett árualapú származtatott termékekre vonatkozó nyitott pozíciókat. Más körülmények is felmerülhetnek például akkor, ha két árualapú származtatott termékkel ugyanazon a kereskedési helyszínen kereskednek, és a jellemzőikben mutatkozó enyhe különbség – például az alapul szolgáló index vagy az ajánlattételi övezet változása – miatt a régebbi ügyletekben fennálló nyitott pozíció várhatóan gyorsan megjelenik az újabb ügyletben is. A legújabb ügylet pozíciólimitjének meghatározásakor az illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a régebbi szerződésben fennálló nyitott pozíciót, hogy a legújabb szerződés zökkenőmentes lebonyolítása biztosított legyen.

| (20) | Egyes árualapú származtatott termékek – különösen a villamos energián és a gázon alapuló termékek – esetében az alaptermék leszállítása egy meghatározott időszak (pl. nap, hónap vagy év) során folyamatos. Emellett egyes hosszabb – például éves vagy negyedéves – szállítási időszakról rendelkező szerződések esetenként automatikusan helyettesíthetők hasonló, de rövidebb – például negyedéves vagy havi – szállítási időszakról rendelkező, kapcsolódó szerződésekkel (úgynevezett „kaszkádszerződések”). Ezekben az esetekben nem lenne helyénvaló azonnali havi pozíciólimitet alkalmazni a teljesítés előtt helyettesítésre kerülő szerződésre, mivel e limit nem venné figyelembe a szerződés lejáratát és természetben vagy készpénzben történő kiegyenlítését. Amennyiben az azonos alaptermékre vonatkozó szerződések szállítási időszakai között átfedés van, minden kapcsolódó szerződésre egyetlen pozíciólimitnek kell vonatkoznia azon pozíciók megfelelő figyelembevétele érdekében, amelyek a potenciálisan leszállítható szerződések tekintetében állnak fenn. Ennek megkönnyítése érdekében a kapcsolódó szerződéseket az alaptermék egységében kell kifejezni, és ennek megfelelően kell összesíteni és nettósítani. |
| --- | --- |

(20)

Egyes árualapú származtatott termékek – különösen a villamos energián és a gázon alapuló termékek – esetében az alaptermék leszállítása egy meghatározott időszak (pl. nap, hónap vagy év) során folyamatos. Emellett egyes hosszabb – például éves vagy negyedéves – szállítási időszakról rendelkező szerződések esetenként automatikusan helyettesíthetők hasonló, de rövidebb – például negyedéves vagy havi – szállítási időszakról rendelkező, kapcsolódó szerződésekkel (úgynevezett „kaszkádszerződések”). Ezekben az esetekben nem lenne helyénvaló azonnali havi pozíciólimitet alkalmazni a teljesítés előtt helyettesítésre kerülő szerződésre, mivel e limit nem venné figyelembe a szerződés lejáratát és természetben vagy készpénzben történő kiegyenlítését. Amennyiben az azonos alaptermékre vonatkozó szerződések szállítási időszakai között átfedés van, minden kapcsolódó szerződésre egyetlen pozíciólimitnek kell vonatkoznia azon pozíciók megfelelő figyelembevétele érdekében, amelyek a potenciálisan leszállítható szerződések tekintetében állnak fenn. Ennek megkönnyítése érdekében a kapcsolódó szerződéseket az alaptermék egységében kell kifejezni, és ennek megfelelően kell összesíteni és nettósítani.

| (21) | Egyes olyan mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek esetében, amelyek lényeges hatást gyakorolnak az élelmiszerek fogyasztói árára, a számítási módszertannak lehetővé kell tennie, hogy az illetékes hatóságok az általános tartomány alsó határánál alacsonyabban állapítsák meg az alapértéket és a pozíciólimitet, ha bizonyítani tudják az árakat jelentősen befolyásoló spekulatív tevékenység jelenlétét. |
| --- | --- |

(21)

Egyes olyan mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek esetében, amelyek lényeges hatást gyakorolnak az élelmiszerek fogyasztói árára, a számítási módszertannak lehetővé kell tennie, hogy az illetékes hatóságok az általános tartomány alsó határánál alacsonyabban állapítsák meg az alapértéket és a pozíciólimitet, ha bizonyítani tudják az árakat jelentősen befolyásoló spekulatív tevékenység jelenlétét.

| (22) | Az illetékes hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy a 2014/65/EU irányelv 57. cikkének (3) bekezdésében felsorolt tényezők szükségessé teszik-e az alapértéknek a pozíciólimit végleges szintjének megállapítása érdekében történő kiigazítását. Az értékelés során az adott árualapú származtatott termék tekintetében releváns tényezőket kell figyelembe venni. A számítási módszertannak iránymutatást kell nyújtania a limitek megállapításához, ugyanakkor az egyes árualapú származtatott termékek tekintetében a piaci visszaélések elkerülését biztosító, megfelelő pozíciólimitek megállapítására vonatkozó végső döntés az illetékes hatóságé. A felsorolt tényezőknek az a szerepe, hogy az illetékes hatóságok és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság véleményének kialakítását megkönnyítő, fontos támpontokat nyújtsanak, és biztosítsák a pozíciólimitek Unió-szerte megfelelő összehangolását. |
| --- | --- |

(22)

Az illetékes hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy a 2014/65/EU irányelv 57. cikkének (3) bekezdésében felsorolt tényezők szükségessé teszik-e az alapértéknek a pozíciólimit végleges szintjének megállapítása érdekében történő kiigazítását. Az értékelés során az adott árualapú származtatott termék tekintetében releváns tényezőket kell figyelembe venni. A számítási módszertannak iránymutatást kell nyújtania a limitek megállapításához, ugyanakkor az egyes árualapú származtatott termékek tekintetében a piaci visszaélések elkerülését biztosító, megfelelő pozíciólimitek megállapítására vonatkozó végső döntés az illetékes hatóságé. A felsorolt tényezőknek az a szerepe, hogy az illetékes hatóságok és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság véleményének kialakítását megkönnyítő, fontos támpontokat nyújtsanak, és biztosítsák a pozíciólimitek Unió-szerte megfelelő összehangolását.

| (23) | A pozíciólimitek nem képezhetik új mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek kidolgozásának akadályát, és nem akadályozhatják meg, hogy a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek piacainak kevésbé likvid szegmensei megfelelően működjenek. A számítási módszertanban figyelembe kell venni az új és meglévő árualapú származtatott termékekben létrejövő likviditás kialakításához szükséges időt; ez különösen azon mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek esetében fontos szempont, amelyek szűk célcsoportra irányuló vagy „éretlen” piacokon segíthetik elő a kockázatkezelést, vagy új áruk tekintetében új fedezeti lehetőségeket nyújtanak. Hasonlóképpen, léteznek olyan mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek, amelyek valószínűsíthetően soha nem fognak olyan számú piaci szereplőt és olyan mértékű likviditást vonzani, amely annak kockázata nélkül biztosítaná a pozíciólimitek hatékony alkalmazását, hogy a piaci szereplők rendszeresen és akaratlanul túllépik a limiteket, és ezáltal zavarokat okoznak az adott árualapú származtatott termékek árazásában és kiegyenlítésében. A piacok hatékony működését fenyegető kockázatok kezelése érdekében az azonnali havi és az egyéb havi pozíciólimitet 10 000 kereskedési egységben rögzített szinten kell meghatározni mindaddig, amíg a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékben fennálló nyitott pozíció nem haladja meg a 20 000 kereskedési egységben meghatározott küszöbértéket. |
| --- | --- |

(23)

A pozíciólimitek nem képezhetik új mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek kidolgozásának akadályát, és nem akadályozhatják meg, hogy a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek piacainak kevésbé likvid szegmensei megfelelően működjenek. A számítási módszertanban figyelembe kell venni az új és meglévő árualapú származtatott termékekben létrejövő likviditás kialakításához szükséges időt; ez különösen azon mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek esetében fontos szempont, amelyek szűk célcsoportra irányuló vagy „éretlen” piacokon segíthetik elő a kockázatkezelést, vagy új áruk tekintetében új fedezeti lehetőségeket nyújtanak. Hasonlóképpen, léteznek olyan mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek, amelyek valószínűsíthetően soha nem fognak olyan számú piaci szereplőt és olyan mértékű likviditást vonzani, amely annak kockázata nélkül biztosítaná a pozíciólimitek hatékony alkalmazását, hogy a piaci szereplők rendszeresen és akaratlanul túllépik a limiteket, és ezáltal zavarokat okoznak az adott árualapú származtatott termékek árazásában és kiegyenlítésében. A piacok hatékony működését fenyegető kockázatok kezelése érdekében az azonnali havi és az egyéb havi pozíciólimitet 10 000 kereskedési egységben rögzített szinten kell meghatározni mindaddig, amíg a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékben fennálló nyitott pozíció nem haladja meg a 20 000 kereskedési egységben meghatározott küszöbértéket.

| (24) | Az árualapú származtatott termék piacán részt vevő piaci szereplők száma, összetétele és szerepe befolyásolhatja az egyes piaci szereplők által tartott pozíciók jellegét és méretét. Egyes árualapú származtatott termékek tekintetében egyes piaci szereplők az alaptermék vásárlásában, eladásában és szállításában betöltött szerepükből adódóan esetleg jelentős pozíciót tartanak, és a piac másik oldalán állnak a többi szereplő többségéhez képest, akik az alapul szolgáló áru piacán likviditási és kockázatkezelési szolgáltatásokat nyújtanak. |
| --- | --- |

(24)

Az árualapú származtatott termék piacán részt vevő piaci szereplők száma, összetétele és szerepe befolyásolhatja az egyes piaci szereplők által tartott pozíciók jellegét és méretét. Egyes árualapú származtatott termékek tekintetében egyes piaci szereplők az alaptermék vásárlásában, eladásában és szállításában betöltött szerepükből adódóan esetleg jelentős pozíciót tartanak, és a piac másik oldalán állnak a többi szereplő többségéhez képest, akik az alapul szolgáló áru piacán likviditási és kockázatkezelési szolgáltatásokat nyújtanak.

| (25) | Az alapul szolgáló árupiac jellemzői közé tartozik az alaptermék kínálata, felhasználása, az alaptermékhez való hozzáférés és az alaptermék rendelkezésre állása. E jellemzők részletezettebb összetevőinek, például az áru romlandóságának és a szállítási módnak az értékelése alapján az illetékes hatóságnak képesnek kell lennie a piac rugalmasságának meghatározására, és ennek megfelelően a pozíciólimitek kiigazítására. |
| --- | --- |

(25)

Az alapul szolgáló árupiac jellemzői közé tartozik az alaptermék kínálata, felhasználása, az alaptermékhez való hozzáférés és az alaptermék rendelkezésre állása. E jellemzők részletezettebb összetevőinek, például az áru romlandóságának és a szállítási módnak az értékelése alapján az illetékes hatóságnak képesnek kell lennie a piac rugalmasságának meghatározására, és ennek megfelelően a pozíciólimitek kiigazítására.

| (26) | Egyes árualapú származtatott termékek esetében jelentős eltérés lehet a nyitott pozíciók és a leszállítható mennyiség között. Ez előfordulhat akkor, amikor a származtatott kereskedés mértéke viszonylag kicsi a leszállítható mennyiséghez képest, mely esetben a nyitott pozíciók nagysága elmarad majd a leszállítható mennyiségtől, vagy például akkor, amikor valamely árualapú származtatott terméket széles körben, sok különböző kockázati kitettség fedezésére használnak, mely esetben a leszállítható mennyiség elmarad majd a nyitott pozíciók nagyságától. A nyitott pozíciók és a leszállítható mennyiség közötti ilyen jelentős eltérések indokolttá teszik az egyéb havi limitekre vonatkozó alapértéktől lefelé vagy felfelé történő eltérést annak érdekében, hogy az azonnali hónap közeledtével a piac továbbra is rendezetten működhessen. Konkrétabban, amennyiben a nyitott pozíciók jelentősen magasabbak a leszállítható mennyiségnél, az egyéb havi limitet lefelé kell kiigazítani annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a leszállítható mennyiségen alapuló azonnali havi limit miatti hirtelen kilengés. Ilyen körülmények között – figyelembe véve a piaci helyzet változásának kockázatát – nem lenne helyénvaló az azonnali havi limitet felfelé kiigazítani. Amennyiben a leszállítható mennyiség jelentősen meghaladja a nyitott pozíciót, az egyéb havi limitet felfelé kell kiigazítani a kereskedés indokolatlan korlátozása kockázatának elkerülése érdekében. Ha a leszállítható mennyiség jelentősen meghaladja a nyitott pozíciót, az alapértékből eredő, leszállítható mennyiségen alapuló azonnali havi limit várhatóan meghaladja a piaci szereplők által az azonnali hónapban tartott nyitott pozíciókat. Annak biztosítása érdekében, hogy az azonnali havi limit valóban megakadályozza a piaci szereplőt abban, hogy erőfölényt alakítson ki, és hogy a 2014/65/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdésében előírt, a piaci visszaélések megelőzésére és a rendezett árazás biztosítására irányuló célkitűzések ténylegesen megvalósuljanak, az azonnali havi limitet – amennyiben a leszállítható mennyiségen alapul – ez esetben viszont lefelé kell kiigazítani. |
| --- | --- |

(26)

Egyes árualapú származtatott termékek esetében jelentős eltérés lehet a nyitott pozíciók és a leszállítható mennyiség között. Ez előfordulhat akkor, amikor a származtatott kereskedés mértéke viszonylag kicsi a leszállítható mennyiséghez képest, mely esetben a nyitott pozíciók nagysága elmarad majd a leszállítható mennyiségtől, vagy például akkor, amikor valamely árualapú származtatott terméket széles körben, sok különböző kockázati kitettség fedezésére használnak, mely esetben a leszállítható mennyiség elmarad majd a nyitott pozíciók nagyságától. A nyitott pozíciók és a leszállítható mennyiség közötti ilyen jelentős eltérések indokolttá teszik az egyéb havi limitekre vonatkozó alapértéktől lefelé vagy felfelé történő eltérést annak érdekében, hogy az azonnali hónap közeledtével a piac továbbra is rendezetten működhessen. Konkrétabban, amennyiben a nyitott pozíciók jelentősen magasabbak a leszállítható mennyiségnél, az egyéb havi limitet lefelé kell kiigazítani annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a leszállítható mennyiségen alapuló azonnali havi limit miatti hirtelen kilengés. Ilyen körülmények között – figyelembe véve a piaci helyzet változásának kockázatát – nem lenne helyénvaló az azonnali havi limitet felfelé kiigazítani. Amennyiben a leszállítható mennyiség jelentősen meghaladja a nyitott pozíciót, az egyéb havi limitet felfelé kell kiigazítani a kereskedés indokolatlan korlátozása kockázatának elkerülése érdekében. Ha a leszállítható mennyiség jelentősen meghaladja a nyitott pozíciót, az alapértékből eredő, leszállítható mennyiségen alapuló azonnali havi limit várhatóan meghaladja a piaci szereplők által az azonnali hónapban tartott nyitott pozíciókat. Annak biztosítása érdekében, hogy az azonnali havi limit valóban megakadályozza a piaci szereplőt abban, hogy erőfölényt alakítson ki, és hogy a 2014/65/EU irányelv 57. cikkének (1) bekezdésében előírt, a piaci visszaélések megelőzésére és a rendezett árazás biztosítására irányuló célkitűzések ténylegesen megvalósuljanak, az azonnali havi limitet – amennyiben a leszállítható mennyiségen alapul – ez esetben viszont lefelé kell kiigazítani.

| (27) | Ugyancsak abból a célból, hogy a nyitott pozíciók és a leszállítható mennyiség jelentős számított eltérése ne vezessen az azonnali hónap közeledtével a piac rendezetlen működéséhez, a leszállítható mennyiség fogalmába beletartoznak az adott alaptermék azon helyettesítő kategóriái vagy típusai, amelyek leszállításával az árualapú származtatott termék specifikációi szerint az ügylet kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(27)

Ugyancsak abból a célból, hogy a nyitott pozíciók és a leszállítható mennyiség jelentős számított eltérése ne vezessen az azonnali hónap közeledtével a piac rendezetlen működéséhez, a leszállítható mennyiség fogalmába beletartoznak az adott alaptermék azon helyettesítő kategóriái vagy típusai, amelyek leszállításával az árualapú származtatott termék specifikációi szerint az ügylet kiegyenlíthető.

| (28) | A 2014/65/EU irányelv 57. cikkének (1), (3) és (12) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a kereskedési helyszíneken kereskedett árualapú származtatott termékekre és a gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletekre vonatkozó harmonizált pozíciólimit-rendszer kialakítása céljából meghatározza a pozíciólimitek kiszámításának és alkalmazásának módszertanát. Az 57. cikk (1) bekezdése olyan számítási módszert ír elő, amelyet az illetékes hatóságoknak az árualapú származtatott termékekre vonatkozó pozíciólimitek megállapítása során alkalmazniuk kell. Az 57. cikk (1) bekezdése előírja továbbá a likviditásbiztosítás alóli mentesség és a kockázatcsökkentés alóli mentesség kérelmezésére vonatkozó eljárás meghatározását azon pénzügyi szervezetek esetében, amelyek valamely túlnyomórészt üzleti jellegű vállalkozáscsoport részét képezik. Az 57. cikk (3) bekezdése arról rendelkezik, hogy az illetékes hatóságoknak miként kell különböző tényezőket figyelembe venniük a természetben és készpénzben kiegyenlített, árualapú származtatott termékek azonnali havi és egyéb havi pozíciólimitjeinek megállapításakor. Az 57. cikk (12) bekezdése arról rendelkezik, hogy miként kell alkalmazni a pozíciólimitek számítási módszertanát például a pozíciók csoportban történő összesítése, a kockázatcsökkentőnek minősíthető pozíciók vagy a fedezeti kivétel alkalmazása esetén. A szabályok tartalma lényegében összefügg, mivel szorosan kapcsolódnak a pozíciólimitek megállapításának módszertanához. Az egyszerűség és az átláthatóság érdekében, valamint a szabályok alkalmazásának megkönnyítése és megkettőzésének elkerülése érdekében azokat egyetlen jogi aktusban kell meghatározni, nem pedig több különálló, számos kereszthivatkozást tartalmazó jogi aktusban. |
| --- | --- |

(28)

A 2014/65/EU irányelv 57. cikkének (1), (3) és (12) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a kereskedési helyszíneken kereskedett árualapú származtatott termékekre és a gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletekre vonatkozó harmonizált pozíciólimit-rendszer kialakítása céljából meghatározza a pozíciólimitek kiszámításának és alkalmazásának módszertanát. Az 57. cikk (1) bekezdése olyan számítási módszert ír elő, amelyet az illetékes hatóságoknak az árualapú származtatott termékekre vonatkozó pozíciólimitek megállapítása során alkalmazniuk kell. Az 57. cikk (1) bekezdése előírja továbbá a likviditásbiztosítás alóli mentesség és a kockázatcsökkentés alóli mentesség kérelmezésére vonatkozó eljárás meghatározását azon pénzügyi szervezetek esetében, amelyek valamely túlnyomórészt üzleti jellegű vállalkozáscsoport részét képezik. Az 57. cikk (3) bekezdése arról rendelkezik, hogy az illetékes hatóságoknak miként kell különböző tényezőket figyelembe venniük a természetben és készpénzben kiegyenlített, árualapú származtatott termékek azonnali havi és egyéb havi pozíciólimitjeinek megállapításakor. Az 57. cikk (12) bekezdése arról rendelkezik, hogy miként kell alkalmazni a pozíciólimitek számítási módszertanát például a pozíciók csoportban történő összesítése, a kockázatcsökkentőnek minősíthető pozíciók vagy a fedezeti kivétel alkalmazása esetén. A szabályok tartalma lényegében összefügg, mivel szorosan kapcsolódnak a pozíciólimitek megállapításának módszertanához. Az egyszerűség és az átláthatóság érdekében, valamint a szabályok alkalmazásának megkönnyítése és megkettőzésének elkerülése érdekében azokat egyetlen jogi aktusban kell meghatározni, nem pedig több különálló, számos kereszthivatkozást tartalmazó jogi aktusban.

| (29) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(29)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (30) | Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát. |
| --- | --- |

(30)

Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát.

| (31) | A Bizottság (EU) 2017/591 felhatalmazáson alapuló rendelete (4) a pozíciólimitek árualapú származtatott termékekre való alkalmazását meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében kiegészíti a 2014/65/EU irányelvet. Ez a rendelet az említett felhatalmazáson alapuló rendelet helyébe lép, figyelembe véve a 2014/65/EU irányelvnek az (EU) 2021/338 irányelv által bevezetett módosításait, amelyek új rendelkezéseket állapítanak meg a likviditás biztosításával kapcsolatos fedezeti mentességre és a túlnyomórészt nem pénzügyi csoport részét képező pénzügyi szervezetek fedezeti mentességére vonatkozóan, felhatalmazva a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amelyben meghatározza a likviditás biztosítása alóli mentesség és a pénzügyi szervezetek kockázatcsökkentési mentességének kritériumait. Ezenkívül ez a rendelet törli az „ugyanazon árualapú származtatott ügylet” fogalmát, és az értékpapír-derivatívák már nem tartoznak a hatálya alá. Végezetül tisztázásra került a nyitott pozíciók kiszámítása, valamint egyszerűsítésre került az új és kevésbé likvid mezőgazdaságiáru-alapú származtatott ügyletekre vonatkozó módszertan. Ezért az (EU) 2017/591 felhatalmazáson alapuló rendeletet hatályon kívül kell helyezni és e rendelettel kell felváltani, |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság (EU) 2017/591 felhatalmazáson alapuló rendelete (4) a pozíciólimitek árualapú származtatott termékekre való alkalmazását meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében kiegészíti a 2014/65/EU irányelvet. Ez a rendelet az említett felhatalmazáson alapuló rendelet helyébe lép, figyelembe véve a 2014/65/EU irányelvnek az (EU) 2021/338 irányelv által bevezetett módosításait, amelyek új rendelkezéseket állapítanak meg a likviditás biztosításával kapcsolatos fedezeti mentességre és a túlnyomórészt nem pénzügyi csoport részét képező pénzügyi szervezetek fedezeti mentességére vonatkozóan, felhatalmazva a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amelyben meghatározza a likviditás biztosítása alóli mentesség és a pénzügyi szervezetek kockázatcsökkentési mentességének kritériumait. Ezenkívül ez a rendelet törli az „ugyanazon árualapú származtatott ügylet” fogalmát, és az értékpapír-derivatívák már nem tartoznak a hatálya alá. Végezetül tisztázásra került a nyitott pozíciók kiszámítása, valamint egyszerűsítésre került az új és kevésbé likvid mezőgazdaságiáru-alapú származtatott ügyletekre vonatkozó módszertan. Ezért az (EU) 2017/591 felhatalmazáson alapuló rendeletet hatályon kívül kell helyezni és e rendelettel kell felváltani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a személyek árualapú származtatott termékben meglévő nettó pozíciói számításának szabályait, az e pozíciók méretére vonatkozó pozíciólimitek számítási módszertanát és a pozíciólimitek alóli mentesség kérelmezésére vonatkozó eljárásokat határozza meg.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „pénzügyi szervezet”: a következők bármelyike:






  a) | a 2014/65/EU irányelv szerint engedélyezett befektetési vállalkozás; |
| --- | --- | --- |

1.

„pénzügyi szervezet”: a következők bármelyike:

a)

a 2014/65/EU irányelv szerint engedélyezett befektetési vállalkozás;

| b) | a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) megfelelően engedélyezett hitelintézet; |
| --- | --- |

b)

a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) megfelelően engedélyezett hitelintézet;

5

| c) | a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 13. cikkének 1. pontjában meghatározott biztosító (6); |
| --- | --- |

c)

a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 13. cikkének 1. pontjában meghatározott biztosító (6);

6

| d) | a 2009/138/EK irányelv 13. cikkének 4. pontjában meghatározott viszontbiztosító; |
| --- | --- |

d)

a 2009/138/EK irányelv 13. cikkének 4. pontjában meghatározott viszontbiztosító;

| e) | a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) szerint engedélyezett, átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (ÁÉKBV) és adott esetben annak alapkezelő társasága; |
| --- | --- |

e)

a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) szerint engedélyezett, átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (ÁÉKBV) és adott esetben annak alapkezelő társasága;

7

| f) | az (EU) 2016/2341 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 6. cikkének 1. pontja szerinti foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény; |
| --- | --- |

f)

az (EU) 2016/2341 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 6. cikkének 1. pontja szerinti foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény;

8

| g) | a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerint engedélyezett vagy bejegyzett alternatívbefektetésialap-kezelők által kezelt alternatív befektetési alap; |
| --- | --- |

g)

a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) szerint engedélyezett vagy bejegyzett alternatívbefektetésialap-kezelők által kezelt alternatív befektetési alap;

9

| h) | a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) szerint engedélyezett központi szerződő fél; |
| --- | --- |

h)

a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) szerint engedélyezett központi szerződő fél;

10

| i) | a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) szerint engedélyezett központi értéktár; |
| --- | --- |

i)

a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) szerint engedélyezett központi értéktár;

11

| 2. | „nem pénzügyi szervezet”: jogi vagy természetes személy a pénzügyi szervezet kivételével; |
| --- | --- |

2.

„nem pénzügyi szervezet”: jogi vagy természetes személy a pénzügyi szervezet kivételével;

| 3. | „azonnali havi szerződés”: meghatározott alaptermékre vonatkozó árualapú származtatott szerződés, amelynek lejárata a legközelebb esedékes a kereskedési helyszín által meghatározott szabályok szerint; |
| --- | --- |

3.

„azonnali havi szerződés”: meghatározott alaptermékre vonatkozó árualapú származtatott szerződés, amelynek lejárata a legközelebb esedékes a kereskedési helyszín által meghatározott szabályok szerint;

| 4. | „egyéb havi szerződés”: azonnali havi szerződésen kívüli árualapú származtatott szerződés; |
| --- | --- |

4.

„egyéb havi szerződés”: azonnali havi szerződésen kívüli árualapú származtatott szerződés;

| 5. | „kereskedési egység”: az alaptermék standardizált mennyiségét képviselő, az árualapú származtatott terméket forgalmazó kereskedési helyszín által használt kereskedési egység. |
| --- | --- |

5.

„kereskedési egység”: az alaptermék standardizált mennyiségét képviselő, az árualapú származtatott terméket forgalmazó kereskedési helyszín által használt kereskedési egység.

Harmadik országbeli szervezet akkor minősül pénzügyi szervezetnek, ha – amennyiben az Unió területén lenne honos, és az Unió jogszabályai vonatkoznának rá – kötelező lenne az első bekezdés 1. pontjában említett uniós jogi aktusok valamelyike szerinti engedélyeztetése.

Harmadik országbeli szervezet akkor minősül nem pénzügyi szervezetnek, ha – amennyiben az Unió területén lenne honos, és az Unió jogszabályai vonatkoznának rá – nem lenne kötelező az első albekezdés 1. pontjában említett uniós jogi aktusok valamelyike szerinti engedélyeztetése.

II. FEJEZET

A SZEMÉLYEK ÁLTAL TARTOTT NETTÓ POZÍCIÓK SZÁMÍTÁSÁNAK MÓDSZERE

3. cikk

Árualapú származtatott pozíciók összesítése és nettósítása

(1)   Egy személy árualapú származtatott termékben fennálló nettó pozíciója a következő tételek összege:

| a) | a kereskedési helyszínen forgalmazott árualapú származtatott termékekben és a 6. cikk szerinti gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletekben meglévő pozíciói; |
| --- | --- |

a)

a kereskedési helyszínen forgalmazott árualapú származtatott termékekben és a 6. cikk szerinti gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletekben meglévő pozíciói;

| b) | amennyiben az árualapú származtatott termék olyan mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termék, amellyel az 5. cikknek megfelelően jelentős nagyságrendben kereskednek, az azonos alapterméken alapuló és azonos jellemzőkkel rendelkező olyan mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékekben fennálló pozíciója, amelyeket más kereskedési helyszíneken jelentős mennyiségben forgalmaznak, és amelyre a központi illetékes hatóság által meghatározott pozíciólimitek vonatkoznak; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az árualapú származtatott termék olyan mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termék, amellyel az 5. cikknek megfelelően jelentős nagyságrendben kereskednek, az azonos alapterméken alapuló és azonos jellemzőkkel rendelkező olyan mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékekben fennálló pozíciója, amelyeket más kereskedési helyszíneken jelentős mennyiségben forgalmaznak, és amelyre a központi illetékes hatóság által meghatározott pozíciólimitek vonatkoznak;

| c) | amennyiben az árualapú származtatott ügylet kritikus vagy jelentős, az azonos alapterméken alapuló és azonos jellemzőkkel rendelkező olyan kritikus vagy jelentős ügyleti pozíciók, amelyekkel más kereskedési helyszíneken kereskednek és amelyek a központi illetékes hatóság által meghatározott pozíciólimitek hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

c)

amennyiben az árualapú származtatott ügylet kritikus vagy jelentős, az azonos alapterméken alapuló és azonos jellemzőkkel rendelkező olyan kritikus vagy jelentős ügyleti pozíciók, amelyekkel más kereskedési helyszíneken kereskednek és amelyek a központi illetékes hatóság által meghatározott pozíciólimitek hatálya alá tartoznak.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett, kereskedési helyszínen kereskedett árualapú származtatott termékben tartott pozícióknak magukban kell foglalniuk a spread ügyletek összetevőinek bontásából eredő, és az ugyanazon kereskedési helyszínen kereskedett más, szorosan kapcsolódó olyan árualapú származtatott termékekben lévő pozíciókat, amelyek a kapcsolódó standard határidős szerződés értékének részét képezik, vagy amelyek árazási időszaka a standard árualapú származtatott termék választott kezdőnapjától az ügyleti hónap végéig tartó időszakként meghatározott időszak.

(3)   Amennyiben a személy az (1) és (2) bekezdésben említett árualapú származtatott termékek bármelyikében hosszú és rövid pozíciókkal is rendelkezik, ezeket a pozíciókat az adott árualapú származtatott termékben meglévő nettó pozíciójának meghatározása céljából nettósítja.

(4)   Nem pénzügyi szervezet árualapú származtatott termékekben meglévő azon pozíciói, amelyek a 7. cikk (1) és (3) bekezdésének megfelelően objektíven mérhető módon kockázatcsökkentők, és amelyeket ilyenekként az illetékes hatóság a 8. cikk (1) és (2) bekezdése alapján, a 8. cikk (5) bekezdésének megfelelően jóváhagyott, nem számíthatók be az adott nem pénzügyi szervezet nettó pozíciójának az érintett árualapú származtatott termékre vonatkozó limittel való összehasonlítása céljából.

(5)   Pénzügyi szervezet árualapú származtatott termékekben meglévő azon pozíciói, amelyek a 7. cikk (2) és (4) bekezdésének megfelelően objektíven mérhető módon kockázatcsökkentők, és amelyeket ilyenekként az illetékes hatóság a 8. cikk (3) és (4) bekezdése alapján, a 8. cikk (5) bekezdésének megfelelően jóváhagyott, nem számíthatók be az adott pénzügyi szervezet nettó pozíciójának az érintett árualapú származtatott termékre vonatkozó limittel való összehasonlítása céljából.

(6)   Személyek árualapú származtatott termékekben tartott azon pozíciói, amelyek a 10. cikk szerinti likviditásbiztosítási kötelezettségek teljesítése céljából kereskedési helyszíneken végrehajtott ügyletekből származnak, és amelyeket ilyenekként az illetékes hatóság a 9. cikk szerint jóváhagyott, nem számíthatók be az adott személy nettó pozíciójának az érintett árualapú származtatott termékre vonatkozó limittel való összehasonlítása céljából.

(7)   A személy minden árualapú származtatott termék vonatkozásában külön számítja ki az azonnali havi szerződésekben és az egyéb havi szerződésekben meglévő nettó pozícióját.

4. cikk

A csoporthoz tartozó jogi személyek pozícióinak számítása

(1)   Az anyavállalat a következő pozíciók 3. cikk szerinti aggregálásával számítja ki nettó pozícióját:

| a) | a saját nettó pozíciója; |
| --- | --- |

a)

a saját nettó pozíciója;

| b) | az egyes leányvállalatainak nettó pozíciója. |
| --- | --- |

b)

az egyes leányvállalatainak nettó pozíciója.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve kollektív befektetési vállalkozás anyavállalata vagy – amennyiben a kollektív befektetési vállalkozás alapkezelő társaságot jelölt ki – az adott alapkezelő társaság anyavállalata nem aggregálhatja a kollektív befektetési vállalkozás árualapú származtatott termékben meglévő pozícióit, ha semmilyen módon nem befolyásolja a pozíciók megnyitására, tartására vagy lezárására vonatkozó befektetési döntéseket.

5. cikk

Jelentős nagyságrendek

(1)   Valamely mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termék akkor minősül a kereskedési helyszínen jelentős nagyságrendben forgalmazott terméknek, ha a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termék kereskedése során az adott kereskedési helyszínen, egy egymást követő három hónapot lefedő időszakban az azonnali havi és az egyéb havi nyitott pozíciók összesített mértéke naponta átlagosan meghaladja a 20 000 kereskedési egységet.

(2)   Az a kereskedési helyszín tekintendő az azonos alapterméken alapuló és azonos jellemzőkkel rendelkező árualapú származtatott termékekkel folytatott legnagyobb nagyságrendű kereskedés helyszínének, ahol egy éven belül a legnagyobb átlagos napi nyitott pozíció keletkezik.

6. cikk

A kereskedési helyszíneken forgalmazott árualapú származtatott termékekkel gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek

Valamely tőzsdén kívüli származtatott ügylet akkor minősül gazdaságilag egyenértékűnek egy kereskedési helyszínen forgalmazott árualapú származtatott termékkel, ha szerződéses specifikációi és feltételei azonosak, a kereskedési egység méretére vonatkozó előírások és a kereskedés utáni kockázatkezelési intézkedések kivételével, továbbá a szállítási határidők eltérése kevesebb, mint egy naptári nap.

7. cikk

A kereskedelmi tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat csökkentő pozíciók

(1)   Nem pénzügyi szervezet kereskedési helyszínen forgalmazott árualapú származtatott termékben vagy a 6. cikk szerinti gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletben meglévő pozíciója akkor minősül – a 2014/65/EU irányelv 57. cikke (1) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében – az adott nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat csökkentő pozíciónak, ha önmagában vagy e cikk (3) bekezdésének megfelelően más származtatott termékekkel kombinálva („árualapú származtatott termékekből álló portfólióban meglévő pozíció”) a pozíció teljesíti a következő feltételek valamelyikét:

| a) | azon eszközök, szolgáltatások, inputok, termékek, áruk vagy kötelezettségek értékében bekövetkező esetleges változásokból fakadó kockázatokat csökkenti, amelyeket a nem pénzügyi szervezet vagy annak csoportja birtokol, előállít, termel, feldolgoz, nyújt, beszerez, forgalmaz, bérbe ad, értékesít vagy teljesít, illetve amelyek birtoklását, előállítását, termelését, feldolgozását, nyújtását, beszerzését, forgalmazását, bérbe adását, értékesítését vagy teljesítését a rendes üzletmenete alapján észszerűen tervezi; |
| --- | --- |

a)

azon eszközök, szolgáltatások, inputok, termékek, áruk vagy kötelezettségek értékében bekövetkező esetleges változásokból fakadó kockázatokat csökkenti, amelyeket a nem pénzügyi szervezet vagy annak csoportja birtokol, előállít, termel, feldolgoz, nyújt, beszerez, forgalmaz, bérbe ad, értékesít vagy teljesít, illetve amelyek birtoklását, előállítását, termelését, feldolgozását, nyújtását, beszerzését, forgalmazását, bérbe adását, értékesítését vagy teljesítését a rendes üzletmenete alapján észszerűen tervezi;

| b) | az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 3. cikke alapján elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) szerinti fedezeti műveletnek minősül. |
| --- | --- |

b)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 3. cikke alapján elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS) szerinti fedezeti műveletnek minősül.

(2)   Pénzügyi szervezet kereskedési helyszínen forgalmazott mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékben, kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékben vagy a 6. cikk szerinti gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletben meglévő pozíciója akkor minősül – a 2014/65/EU irányelv 57. cikke (1) bekezdése második albekezdése b) pontjának értelmében – a túlnyomórészt üzleti jellegű vállalkozáscsoport részét képező nem pénzügyi szervezetek kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat csökkentő pozíciónak, ha önmagában vagy e cikk (3) bekezdésének megfelelően más származtatott termékekkel kombinálva („árualapú származtatott termékekből álló portfólióban meglévő pozíció”) a pozíció teljesíti az e cikk (1) bekezdésének a) vagy b) pontjában említett feltételek valamelyikét.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az a pozíció minősül önmagában vagy más származtatott termékekkel kombinálva kockázatcsökkentő pozíciónak, amelynek tekintetében a nem pénzügyi szervezet vagy az annak nevében a pozíciót tartó személy:

| a) | belső politikáiban szerepelnek a következők:






  i. | a kereskedelmi tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok csökkentésére kialakított portfólió részét képező árualapú származtatott termékek típusai és elfogadhatósági kritériumai; |
| --- | --- | --- |

a)

belső politikáiban szerepelnek a következők:

i.

a kereskedelmi tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok csökkentésére kialakított portfólió részét képező árualapú származtatott termékek típusai és elfogadhatósági kritériumai;

| ii. | a portfólió és az általa csökkentett kockázatok közötti összefüggés; |
| --- | --- |

ii.

a portfólió és az általa csökkentett kockázatok közötti összefüggés;

| iii. | azok az intézkedések, amelyek biztosítják, hogy az említett árualapú származtatott termékekben felvett pozíciók kizárólagos célja a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok csökkentése, és hogy minden egyéb célt szolgáló pozíció egyértelműen azonosítható; |
| --- | --- |

iii.

azok az intézkedések, amelyek biztosítják, hogy az említett árualapú származtatott termékekben felvett pozíciók kizárólagos célja a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatok csökkentése, és hogy minden egyéb célt szolgáló pozíció egyértelműen azonosítható;

| b) | kellően részletes bontásban képes bemutatni a portfóliókat az őket alkotó árualapú származtatott termékek osztályai, az alaptermék, az időhorizont és egyéb releváns tényezők tekintetében. |
| --- | --- |

b)

kellően részletes bontásban képes bemutatni a portfóliókat az őket alkotó árualapú származtatott termékek osztályai, az alaptermék, az időhorizont és egyéb releváns tényezők tekintetében.

(4)   A (2) bekezdés alkalmazásában az a pozíció minősül önmagában vagy más származtatott termékekkel kombinálva kockázatcsökkentő pozíciónak, amelynek tekintetében a pénzügyi szervezet megfelel a (3) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott feltételeknek.

8. cikk

A kereskedelmi tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat csökkentőnek minősülő pozíciókra vonatkozó pozíciólimitek alóli mentesség iránti kérelem

(1)   A mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékben, illetve kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékben kockázatcsökkentő pozíciónak minősülő pozícióval rendelkező nem pénzügyi szervezet a 2014/65/EU irányelv 57. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontjában említett mentesség iránti kérelmét az adott árualapú származtatott termékre vonatkozó pozíciólimitet megállapító illetékes hatósághoz nyújtja be.

(2)   Az (1) bekezdésben említett személy a következő információkat nyújtja be az illetékes hatósághoz annak igazolására, hogy a pozíció a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat csökkentő pozíció:

| a) | a nem pénzügyi szervezet azon árut érintő kereskedelmi tevékenysége jellegének és értékének ismertetése, amely áruval a mentesség iránti kérelem tárgyát képező árualapú származtatott termék kapcsolatos; |
| --- | --- |

a)

a nem pénzügyi szervezet azon árut érintő kereskedelmi tevékenysége jellegének és értékének ismertetése, amely áruval a mentesség iránti kérelem tárgyát képező árualapú származtatott termék kapcsolatos;

| b) | a nem pénzügyi szervezet azon tevékenysége jellegének és értékének ismertetése, amely a kereskedési helyszíneken forgalmazott releváns árualapú származtatott termékek és a velük gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek kereskedésével és pozícióival kapcsolatos; |
| --- | --- |

b)

a nem pénzügyi szervezet azon tevékenysége jellegének és értékének ismertetése, amely a kereskedési helyszíneken forgalmazott releváns árualapú származtatott termékek és a velük gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek kereskedésével és pozícióival kapcsolatos;

| c) | az adott áruval kapcsolatos azon kitettségek és kockázatok jellegének és mértékének ismertetése, amelyeket a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységei eredményeként visel vagy várakozásai szerint viselni fog, és amelyeket az árualapú származtatott termékek alkalmazása csökkent vagy a várakozásai szerint csökkenteni fog; |
| --- | --- |

c)

az adott áruval kapcsolatos azon kitettségek és kockázatok jellegének és mértékének ismertetése, amelyeket a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységei eredményeként visel vagy várakozásai szerint viselni fog, és amelyeket az árualapú származtatott termékek alkalmazása csökkent vagy a várakozásai szerint csökkenteni fog;

| d) | annak magyarázata, hogy az árualapú származtatott termékek alkalmazása hogyan csökkenti közvetlenül a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos kitettségét és kockázatait. |
| --- | --- |

d)

annak magyarázata, hogy az árualapú származtatott termékek alkalmazása hogyan csökkenti közvetlenül a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos kitettségét és kockázatait.

(3)   A mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékben, illetve kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékben kockázatcsökkentő pozíciónak minősülő pozícióval rendelkező pénzügyi szervezet a 2014/65/EU irányelv 57. cikke (1) bekezdése második albekezdésének b) pontjában említett mentesség iránti kérelmét az adott árualapú származtatott termékre vonatkozó pozíciólimitet megállapító illetékes hatósághoz nyújtja be.

(4)   A (3) bekezdésben említett személy benyújtja az illetékes hatósághoz a következőket:

| a) | olyan megfelelő információk, amelyek bizonyítják, hogy az anyavállalat a pénzügyi szervezetre bízta a kereskedési helyszínen kereskedett árualapú származtatott termékek és az azokkal gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek kereskedését annak érdekében, hogy csökkentse a túlnyomórészt üzleti jellegű vállalkozáscsoport nem pénzügyi szervezeteinek kereskedelmi tevékenységével kapcsolatos kitettséget és kockázatokat; |
| --- | --- |

a)

olyan megfelelő információk, amelyek bizonyítják, hogy az anyavállalat a pénzügyi szervezetre bízta a kereskedési helyszínen kereskedett árualapú származtatott termékek és az azokkal gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek kereskedését annak érdekében, hogy csökkentse a túlnyomórészt üzleti jellegű vállalkozáscsoport nem pénzügyi szervezeteinek kereskedelmi tevékenységével kapcsolatos kitettséget és kockázatokat;

| b) | a következő információk, amelyek bemutatják, hogy a pozíció milyen módon csökkenti az ugyanazon túlnyomórészt üzleti jellegű vállalkozáscsoporthoz tartozó nem pénzügyi szervezetek kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat:






  i. | a nem pénzügyi szervezet azon árut érintő kereskedelmi tevékenysége jellegének és értékének ismertetése, amely áruval a mentesség iránti kérelem tárgyát képező árualapú származtatott termék kapcsolatos; |
| --- | --- | --- |

b)

a következő információk, amelyek bemutatják, hogy a pozíció milyen módon csökkenti az ugyanazon túlnyomórészt üzleti jellegű vállalkozáscsoporthoz tartozó nem pénzügyi szervezetek kereskedelmi tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó kockázatokat:

i.

a nem pénzügyi szervezet azon árut érintő kereskedelmi tevékenysége jellegének és értékének ismertetése, amely áruval a mentesség iránti kérelem tárgyát képező árualapú származtatott termék kapcsolatos;

| ii. | az adott áruval kapcsolatos azon kitettségek és kockázatok jellegének és mértékének ismertetése, amelyeket a nem pénzügyi szervezetek kereskedelmi tevékenységeik eredményeként viselnek vagy várakozásaik szerint viselni fognak, és amelyeket az árualapú származtatott termékek alkalmazása csökkent vagy a várakozásaik szerint csökkenteni fog; |
| --- | --- |

ii.

az adott áruval kapcsolatos azon kitettségek és kockázatok jellegének és mértékének ismertetése, amelyeket a nem pénzügyi szervezetek kereskedelmi tevékenységeik eredményeként viselnek vagy várakozásaik szerint viselni fognak, és amelyeket az árualapú származtatott termékek alkalmazása csökkent vagy a várakozásaik szerint csökkenteni fog;

| iii. | a pénzügyi szervezet azon tevékenysége jellegének és értékének ismertetése, amely a kereskedési helyszíneken forgalmazott releváns árualapú származtatott termékek és a velük gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek kereskedésével és pozícióival kapcsolatos; |
| --- | --- |

iii.

a pénzügyi szervezet azon tevékenysége jellegének és értékének ismertetése, amely a kereskedési helyszíneken forgalmazott releváns árualapú származtatott termékek és a velük gazdaságilag egyenértékű, tőzsdén kívüli ügyletek kereskedésével és pozícióival kapcsolatos;

| iv. | annak magyarázata, hogy az árualapú származtatott termékek pénzügyi szervezet általi alkalmazása hogyan csökkenti közvetlenül a nem pénzügyi szervezetek kereskedelmi tevékenységeivel kapcsolatos kitettséget és kockázatokat. |
| --- | --- |

iv.

annak magyarázata, hogy az árualapú származtatott termékek pénzügyi szervezet általi alkalmazása hogyan csökkenti közvetlenül a nem pénzügyi szervezetek kereskedelmi tevékenységeivel kapcsolatos kitettséget és kockázatokat.

(5)   Az illetékes hatóság a mentesítés iránti kérelem kézhezvételétől számított 21 naptári napon belül határoz annak elfogadásáról vagy elutasításáról, és határozatáról értesíti a kérelmezőt.

(6)   A nem pénzügyi szervezet értesíti az illetékes hatóságot, amennyiben jelentős változás áll be kereskedelmi tevékenységének vagy az árualapú származtatott termékkel kapcsolatos kereskedési tevékenységének jellegében vagy értékében, és a változás a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott információk tekintetében releváns; ebben az esetben új kérelmet nyújt be, amennyiben a mentességet továbbra is alkalmazni kívánja.

(7)   A pénzügyi szervezet értesíti az illetékes hatóságot, amennyiben változás áll be a (4) bekezdés a) pontjában meghatározott információk tekintetében, illetve jelentős változás áll be a nem pénzügyi szervezet kereskedelmi tevékenységének, illetve az árualapú származtatott termékkel kapcsolatosan a pénzügyi szervezet által folytatott kereskedési tevékenység jellegében vagy értékében, és a változás a (4) bekezdés (b) pontjának iii. alpontjában meghatározott információk tekintetében releváns; ebben az esetben új kérelmet nyújt be, amennyiben a mentességet továbbra is alkalmazni kívánja.

9. cikk

Pozíciólimitek alóli mentesség iránti kérelem a kötelező likviditásbiztosítással összefüggésben

(1)   A mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékben, illetve kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékben kockázatcsökkentő pozíciónak minősülő pozícióval rendelkező személy a 2014/65/EU irányelv 57. cikke (1) bekezdése második albekezdésének c) pontjában említett mentesség iránti kérelmét az adott árualapú származtatott termékre vonatkozó pozíciólimitet megállapító illetékes hatósághoz nyújtja be.

(2)   Az (1) bekezdésben említett személy benyújtja az illetékes hatóságnak a következő információkat, amelyek bemutatják, hogy a pozíciók hogyan származnak az adott árualapú származtatott termékben a 2014/65/EU irányelv 2. cikke (4) bekezdése negyedik albekezdésének c) pontjában említett, a kereskedési helyszínen történő likviditásbiztosítás kötelezettségének teljesítése céljából kötött ügyletekből.

| a) | azon árualapú származtatott termékek jegyzéke, amelyekben az adott személy e bekezdés b) és c) pontjával összhangban likviditást biztosít valamely kereskedési helyszínen; |
| --- | --- |

a)

azon árualapú származtatott termékek jegyzéke, amelyekben az adott személy e bekezdés b) és c) pontjával összhangban likviditást biztosít valamely kereskedési helyszínen;

| b) | azok a rendelkezések, amelyek alapján a szabályozó hatóság előírja az adott személy számára, hogy egy kereskedési helyszínen likviditást biztosítson egy árualapú származtatott termékben, vagy a kereskedési helyszínnel aláírt írásbeli megállapodás, amely árualapú származtatott termékenként meghatározza az adott személy által a kereskedési helyszínen teljesítendő likviditásbiztosítási kötelezettségeket; |
| --- | --- |

b)

azok a rendelkezések, amelyek alapján a szabályozó hatóság előírja az adott személy számára, hogy egy kereskedési helyszínen likviditást biztosítson egy árualapú származtatott termékben, vagy a kereskedési helyszínnel aláírt írásbeli megállapodás, amely árualapú származtatott termékenként meghatározza az adott személy által a kereskedési helyszínen teljesítendő likviditásbiztosítási kötelezettségeket;

| c) | a személy által az érintett árualapú származtatott termékkel kapcsolatos kötelező likviditásbiztosítási tevékenységek jellegének és értékének, valamint az ebből eredő várható pozícióknak az ismertetése; |
| --- | --- |

c)

a személy által az érintett árualapú származtatott termékkel kapcsolatos kötelező likviditásbiztosítási tevékenységek jellegének és értékének, valamint az ebből eredő várható pozícióknak az ismertetése;

| d) | belső szabályzatban árualapú származtatott ügyletenként az ilyen kötelező likviditásbiztosítás tekintetében meghatározott bármely pozíciólimit. |
| --- | --- |

d)

belső szabályzatban árualapú származtatott ügyletenként az ilyen kötelező likviditásbiztosítás tekintetében meghatározott bármely pozíciólimit.

(3)   Az illetékes hatóság a mentesítés iránti kérelem kézhezvételétől számított 21 naptári napon belül határoz annak elfogadásáról vagy elutasításáról, és határozatáról értesíti az érintett személyt.

(4)   Az érintett személy értesíti az illetékes hatóságot, amennyiben jelentős változás áll be az árualapú származtatott termékkel kapcsolatos kereskedési tevékenységének jellegében vagy értékében, és a változás a (2) bekezdésben meghatározott információk tekintetében releváns; ebben az esetben új kérelmet nyújt be, amennyiben a mentességet továbbra is alkalmazni kívánja.

10. cikk

Kötelező likviditásbiztosításból származónak minősülő pozíciók

(1)   A 9. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában az egy személy által egy kereskedési helyszínen kereskedett mezőgazdaságiáru-alapú, illetve kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékben tartott pozíció akkor minősül likviditásbiztosítási kötelezettség teljesítése érdekében vállalt ügyletből származónak, ha a pozíció közvetlenül olyan árualapú származtatott ügyletből származik, amelyet a szabályozó hatóságok által az uniós joggal vagy a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekkel összhangban előírt kötelezettségek teljesítése érdekében hajtottak végre, vagy megfelel a kereskedési helyszínnel kötött írásbeli megállapodásnak és a kereskedési helyszín az ügyletet likviditásbiztosítási kötelezettség teljesítése érdekében vállalt ügyletnek minősítette.

(2)   A 9. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában a likviditás biztosítására vonatkozó kötelezettség teljesítése érdekében vállalt ügyletből származó pozíció olyan pozíció, amelyre vonatkozóan a pozíciót tartó személy a belső szabályzatában előírja a következőket:

| a) | a portfóliókban szereplő árualapú származtatott termékek azon típusai, amelyekben kötelező likviditást biztosítanak; |
| --- | --- |

a)

a portfóliókban szereplő árualapú származtatott termékek azon típusai, amelyekben kötelező likviditást biztosítanak;

| b) | az árualapú származtatott termékben tartott pozíció és az adott árualapú származtatott termékben az e cikk (1) bekezdése szerinti likviditásbiztosítási kötelezettség teljesítése érdekében végrehajtott ügyletek közötti kapcsolat; |
| --- | --- |

b)

az árualapú származtatott termékben tartott pozíció és az adott árualapú származtatott termékben az e cikk (1) bekezdése szerinti likviditásbiztosítási kötelezettség teljesítése érdekében végrehajtott ügyletek közötti kapcsolat;

| c) | az annak biztosítása érdekében elfogadott intézkedések, hogy egyértelműen azonosítható legyen minden olyan pozíció, amely nem a likviditásbiztosítási kötelezettség teljesítésére irányuló ügyletből származik, vagy más célt szolgál. |
| --- | --- |

c)

az annak biztosítása érdekében elfogadott intézkedések, hogy egyértelműen azonosítható legyen minden olyan pozíció, amely nem a likviditásbiztosítási kötelezettség teljesítésére irányuló ügyletből származik, vagy más célt szolgál.

III. FEJEZET

A POZÍCIÓLIMITEK ILLETÉKES HATÓSÁGOK ÁLTALI SZÁMÍTÁSÁNAK MÓDSZERTANA

1. SZAKASZ

Az alapérték meghatározása

11. cikk

Az azonnali havi limitek alapértékének meghatározása

(1)   Az illetékes hatóság valamely mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termék, illetve kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termék azonnali havi pozíciólimitjének alapértékét az adott árualapú származtatott termék leszállítható mennyiségének 25 %-ában határozza meg. Amennyiben a leszállítható mennyiség lényegesen meghaladja a nyitott pozíciók teljes összegét, az illetékes hatóságok az azonnali havi limit alapértékét az adott árualapú származtatott termékben lévő nyitott pozíció 25 %-ában határozzák meg.

Az alapértéket kereskedési egységekben kell megállapítani.

(2)   Amennyiben az illetékes hatóság az azonnali hónap időszakán belüli különböző időpontok vonatkozásában eltérő pozíciólimiteket állapít meg, e pozíciólimiteknek az árualapú származtatott termék lejáratához közeledve fokozatosan csökkenniük kell, és figyelembe kell venniük a kereskedési helyszín pozíciómenedzseléssel kapcsolatos rendelkezéseit.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve az illetékes hatóság az adott árualapú származtatott termékben fennálló leszállítható mennyiség 20 %-ában határozza meg azon árualapú származtatott termékek azonnali havi pozíciólimitjének alapértékét, amelyek alapterméke emberi fogyasztásra szánt élelmiszernek minősül, és amelyekben az azonnali és egyéb havi nyitott pozíciók összesített, kombinált mértéke meghaladja az 50 000 kereskedési egységet valamely egymást követő három hónapot lefedő időszakban. Amennyiben a leszállítható mennyiség lényegesen meghaladja a nyitott pozíciók teljes összegét, az illetékes hatóságok az ilyen árualapú származtatott termék tekintetében az azonnali havi limit alapértékét az adott árualapú származtatott termékben lévő nyitott pozíció 20 %-ában határozzák meg.

12. cikk

Leszállítható mennyiség

(1)   Az illetékes hatóság valamely mezőgazdaságiáru-alapú, illetve kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termék leszállítható mennyiségét az árualapú származtatott termék tekintetében megállapított szállítási követelmények teljesítéséhez használható alaptermék mennyiségének meghatározásával számítja ki.

(2)   Az illetékes hatóság valamely árualapú származtatott termék (1) bekezdésben megállapított leszállítható mennyiségét az alapterméknek az alábbi időszakok tekintetében rendelkezésre álló legfrissebb adatokon alapuló átlagos havi mennyisége alapján határozza meg:

| a) | a kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termék meghatározását közvetlenül megelőző egyéves időszak; |
| --- | --- |

a)

a kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termék meghatározását közvetlenül megelőző egyéves időszak;

| b) | a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termék meghatározását közvetlenül megelőző 1–5 éves időszak. |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termék meghatározását közvetlenül megelőző 1–5 éves időszak.

(3)   Az alaptermék mennyiségének az (1) bekezdés feltételei szerinti meghatározásához az illetékes hatóság figyelembe veszi a következő kritériumokat:

| a) | az alaptermék tárolásával kapcsolatos lehetőségek; |
| --- | --- |

a)

az alaptermék tárolásával kapcsolatos lehetőségek;

| b) | az alaptermék kínálatát esetleg befolyásoló tényezők. |
| --- | --- |

b)

az alaptermék kínálatát esetleg befolyásoló tényezők.

13. cikk

Az egyéb havi limitek alapértékének meghatározása

(1)   Az illetékes hatóság valamely mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termék, illetve kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termék egyéb havi pozíciólimitjének alapértékét az adott árualapú származtatott termékben fennálló nyitott pozíció 25 %-ában határozza meg.

(2)   Az alapértéket kereskedési egységekben kell megállapítani.

14. cikk

Nyitott pozíciók

(1)   Az illetékes hatóságok a mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékben, illetve a kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termékben fennálló nettó nyitott pozíciók kiszámításához összesítik az adott árualapú származtatott termék kereskedési helyszíneken fennálló kereskedési egységeinek számát és a gazdaságilag egyenértékű tőzsdén kívüli ügyletekben egy reprezentatív időszak alatt jelentett pozíciókat. Az illetékes hatóságok az adott árualapú származtatott termékben fennálló nettó nyitott pozíciókat a pozíciójelentési adatok alapján számítják ki.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, ha egy árualapú származtatott termékkel való kereskedést egyesülést, üzletátruházást vagy más vállalati eseményt követően az egy uniós kereskedési helyszínről egy másikra vagy harmadik országbeli kereskedési helyszínről egy uniós kereskedési helyszínre ruháznak át, illetve, ha a kereskedés egy vagy több meglévő árualapú származtatott termék helyett a továbbiakban az ugyanazon kereskedési helyszínre újonnan bevezetett más árualapú származtatott termékkel folyik, vagy más hasonló körülmények fennállása esetén az illetékes hatóság az adott árualapú származtatott termékben fennálló nyitott pozíciót a korábbi helyszínre vagy a korábbi árualapú származtatott termékekre vonatkozó nyitott pozíciók figyelembevételével számítja ki. Hat hónap elteltével az illetékes hatóság az (1) bekezdéssel összhangban számítja ki a nyitott pozíciót.

15. cikk

Az alapérték meghatározása egyes árualapú származtatott termékek esetében

(1)   A 11. cikktől eltérve, az illetékes hatóságok a 2014/65/EU irányelv I. melléklete C. szakaszának 10. pontja alá tartozó, kritikus vagy jelentős, készpénzben kiegyenlített, és az alaptermékük tekintetében mérhető leszállítható mennyiséggel nem rendelkező azonnali havi árualapú származtatott termékek azonnali havi pozíciólimitjének alapértékét az adott árualapú származtatott termékekben fennálló nyitott pozíciók 25 %-ában határozzák meg.

(2)   A 11. és a 13. cikktől eltérve, amennyiben az árualapú származtatott termékre vonatkozó feltételek értelmében az alapterméket meghatározott időszakban folyamatosan kell szállítani, a 11. cikknek és a 13. cikknek megfelelően számított alapértékek az azonos alaptermékre vonatkozó kapcsolódó árualapú származtatott termékekre is alkalmazandók, ha azok szállítási időszaka átfedésben van. Az alapértéket az alaptermék egységeiben kell megállapítani.

2. SZAKASZ

A pozíciólimitek számítása vonatkozásában releváns tényezők

16. cikk

A tényezők értékelése

Az illetékes hatóság valamely mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termék, illetve valamely kritikus vagy jelentős árualapú származtatott termék azonnali havi és egyéb havi pozíciólimitjeit a 11., 13. és 15. cikk szerint meghatározott alapértékeket a 18–21. cikkben említett tényezők által az adott származtatott termék és alapterméke piacának integritására gyakorolt potenciális hatásnak megfelelően kiigazítva a következő mértékek egyikében állapítja meg:

| a) | 5 % és 35 % között; |
| --- | --- |

a)

5 % és 35 % között;

| b) | 2,5 % és 35 % között, minden olyan származtatott termék esetében, amelynek alapterméke emberi fogyasztásra szánt élelmiszer, és amelyben az azonnali és egyéb havi nyitott pozíciók összesített, kombinált mértéke meghaladja az 50 000 kereskedési egységet valamely egymást követő három hónapot lefedő időszakban. |
| --- | --- |

b)

2,5 % és 35 % között, minden olyan származtatott termék esetében, amelynek alapterméke emberi fogyasztásra szánt élelmiszer, és amelyben az azonnali és egyéb havi nyitott pozíciók összesített, kombinált mértéke meghaladja az 50 000 kereskedési egységet valamely egymást követő három hónapot lefedő időszakban.

17. cikk

Új és kevésbé likvid mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek

(1)   A 16. cikktől eltérve a kereskedési helyszínen forgalmazott azon mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termékek esetében, amelyekben az azonnali és egyéb havi nyitott pozíciók összesített, kombinált mértéke nem haladja meg a 20 000 kereskedési egységet valamely egymást követő három hónapot lefedő időszakban, az illetékes hatóság 10 000 kereskedési egységben állapítja meg az adott árualapú származtatott termékben tartott pozíciók azonnali és egyéb havi limitjét.

(2)   A kereskedési helyszín értesíti az illetékes hatóságot, ha az (1) bekezdésben említett bármely árualapú származtatott termék nyitott pozícióinak összesített mértéke egy egymást követő három hónapot lefedő időszakban eléri a 20 000 kereskedési egységet. Az értesítést követően az illetékes hatóság felülvizsgálja a pozíciólimitet.

18. cikk

Az alaptermék leszállítható mennyisége

Amennyiben az alaptermék leszállítható mennyisége korlátozható vagy szabályozható, vagy amennyiben a leszállítható mennyiség a rendezett kiegyenlítéshez szükséges mennyiséghez viszonyítva alacsony, az illetékes hatóság lefelé igazítja ki az azonnali havi pozíciólimitet. Az illetékes hatóság felméri, hogy a leszállítható mennyiséget milyen mértékben használják más árualapú származtatott termékek leszállítható mennyiségeként is.

19. cikk

Az összes nyitott pozíció

(1)   Amennyiben a nyitott pozíciók összesített nagyságrendje jelentős, az illetékes hatóság lefelé igazítja ki a pozíciólimitet.

(2)   Amennyiben a nyitott pozíciók mértéke jelentősen meghaladja a leszállítható mennyiséget, az illetékes hatóság lefelé igazítja ki az egyéb havi pozíciólimitet.

(3)   Amennyiben a nyitott pozíció mértéke jelentősen alacsonyabb, mint a leszállítható mennyiség, az illetékes hatóságok az egyéb havi pozíciólimitet felfelé igazítják ki, az azonnali havi pozíciólimitet pedig – kivéve, ha az azonnali havi limit alapértéke a nyitott pozíción alapul – lefelé igazítják ki.

20. cikk

A piaci szereplők száma

(1)   Amennyiben az árualapú származtatott termékben pozícióval rendelkező piaci szereplők napi átlagos száma egyéves időszak tekintetében magas, az illetékes hatóság lefelé igazítja ki a pozíciólimitet.

(2)   A 16. cikktől eltérve, az illetékes hatóság felfelé igazítja ki a pozíciólimitet, valamint az azonnali havi és az egyéb havi pozíciólimitet a referenciaösszeg 5 %-a és 50 %-a között állapítja meg, amennyiben:

| a) | a pozíciólimit megállapítása előtti időszakban az árualapú származtatott termékben pozícióval rendelkező piaci szereplők napi átlagos száma 10-nél kevesebb; vagy |
| --- | --- |

a)

a pozíciólimit megállapítása előtti időszakban az árualapú származtatott termékben pozícióval rendelkező piaci szereplők napi átlagos száma 10-nél kevesebb; vagy

| b) | amennyiben az árualapú származtatott termék olyan mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termék, amelyben a nettó nyitott pozíció mértéke nem éri el a 300 000 kereskedési egységet, a pozíciólimit megállapításakor vagy felülvizsgálatakor az árualapú származtatott termékben a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 7. pontjában meghatározott árjegyzőként működő befektetési vállalkozások száma háromnál kevesebb. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az árualapú származtatott termék olyan mezőgazdaságiáru-alapú származtatott termék, amelyben a nettó nyitott pozíció mértéke nem éri el a 300 000 kereskedési egységet, a pozíciólimit megállapításakor vagy felülvizsgálatakor az árualapú származtatott termékben a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 7. pontjában meghatározott árjegyzőként működő befektetési vállalkozások száma háromnál kevesebb.

Az első albekezdés alkalmazásában az illetékes hatóság az azonnali hónap időszakán, az egyéb havi időszakon vagy mindkét időszakon belüli különböző időpontok vonatkozásában eltérő pozíciólimiteket állapíthat meg.

21. cikk

Az alapul szolgáló árupiac jellemzői

(1)   Az illetékes hatóság figyelembe veszi, hogy az alapul szolgáló árupiac jellemzői hogyan hatnak az árualapú származtatott termék működésére és kereskedésére, valamint a piaci szereplők által tartott pozíciók méretére, ideértve a piaci szereplők alaptermékhez való hozzáférésének lehetőségeit és a hozzáférés sebességét is.

(2)   Az alapul szolgáló árupiac (1) bekezdésben említett értékelése során figyelembe kell venni a következő kritériumokat:

| a) | vonatkoznak-e korlátozások az áru kínálatára, ideértve a leszállítható áru romlandóságát; |
| --- | --- |

a)

vonatkoznak-e korlátozások az áru kínálatára, ideértve a leszállítható áru romlandóságát;

| b) | a fizikai áru szállításának és leszállításának módja, ideértve a következőket:






  i. | kizárólag meghatározott leszállítási helyekre szállítható-e az áru; |
| --- | --- | --- |

b)

a fizikai áru szállításának és leszállításának módja, ideértve a következőket:

i.

kizárólag meghatározott leszállítási helyekre szállítható-e az áru;

| ii. | a meghatározott leszállítási hely kapacitáskorlátai; |
| --- | --- |

ii.

a meghatározott leszállítási hely kapacitáskorlátai;

| c) | a piac szerkezete, szervezete és működése, ideértve a nyersanyagpiacok és a mezőgazdasági árupiacok szezonális jellegét, amelynek következtében a fizikai kínálat a naptári éven belül ingadozásoknak van kitéve; |
| --- | --- |

c)

a piac szerkezete, szervezete és működése, ideértve a nyersanyagpiacok és a mezőgazdasági árupiacok szezonális jellegét, amelynek következtében a fizikai kínálat a naptári éven belül ingadozásoknak van kitéve;

| d) | az alapul szolgáló árupiac résztvevőinek összetétele és szerepe, ideértve azon szereplők számának figyelembevételét, amelyek az alapul szolgáló árupiac működését lehetővé tevő meghatározott szolgáltatásokat nyújtanak, úgy mint kockázatkezelés, szállítás, raktározás, kiegyenlítés; |
| --- | --- |

d)

az alapul szolgáló árupiac résztvevőinek összetétele és szerepe, ideértve azon szereplők számának figyelembevételét, amelyek az alapul szolgáló árupiac működését lehetővé tevő meghatározott szolgáltatásokat nyújtanak, úgy mint kockázatkezelés, szállítás, raktározás, kiegyenlítés;

| e) | makrogazdasági és egyéb kapcsolódó tényezők, amelyek befolyásolják az alapul szolgáló árupiac működését, ideértve az alaptermék szállítását, raktározását és kiegyenlítését; |
| --- | --- |

e)

makrogazdasági és egyéb kapcsolódó tényezők, amelyek befolyásolják az alapul szolgáló árupiac működését, ideértve az alaptermék szállítását, raktározását és kiegyenlítését;

| f) | az alaptermék jellemzői, fizikai tulajdonságai és életciklusa. |
| --- | --- |

f)

az alaptermék jellemzői, fizikai tulajdonságai és életciklusa.

22. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2017/591 felhatalmazáson alapuló rendelet hatályát veszti.

Az (EU) 2017/591 felhatalmazáson alapuló rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásokként kell tekinteni, és az e rendelet mellékletében lévő megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.

23. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. április 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/338 irányelve (2021. február 16.) a 2014/65/EU irányelv tájékoztatási követelmények, termékirányítás és pozíciólimitek tekintetében, valamint a 2013/36/EU és az (EU) 2019/878 irányelv befektetési vállalkozásokra való alkalmazása tekintetében, a Covid19-válság utáni helyreállítás elősegítése érdekében történő módosításáról (HL L 68., 2021.2.26., 14. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/591 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. december 1.) a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a pozíciólimitek árualapú származtatott termékekre való alkalmazását meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 87., 2017.3.31., 479. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2341 irányelve (2016. december 14.) a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről (HL L 354., 2016.12.23., 37. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (2011. június 8.) az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 909/2014/EU rendelete (2014. július 23.) az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete (2002. július 19.) a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.).

12

---

MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| Az (EU) 2017/591 felhatalmazáson alapuló rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk, (1) bekezdés | 3. cikk, (1) bekezdés, a) pont |
| – | 3. cikk, (1) bekezdés, b) és c) pont |
| – | 3. cikk, (2) bekezdés |
| 3. cikk, (2) bekezdés | 3. cikk, (3) bekezdés |
| 3. cikk, (3) bekezdés | 3. cikk, (4) bekezdés |
| – | 3. cikk, (5) és (6) bekezdés |
| 3. cikk, (4) bekezdés | 3. cikk, (7) bekezdés |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk, (1) bekezdés | – |
| 5. cikk, (2) bekezdés | 5. cikk, (1) bekezdés |
| 5. cikk, (3) bekezdés | 5. cikk, (2) bekezdés |
| 6. cikk | 6. cikk |
| 7. cikk, (1) bekezdés | 7. cikk, (1) bekezdés |
| – | 7. cikk, (2) bekezdés |
| 7. cikk, (2) bekezdés | 7. cikk, (3) bekezdés |
| – | 7. cikk, (4) bekezdés |
| 8. cikk, (1) és (2) bekezdés | 8. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| – | 8. cikk, (3) és (4) bekezdés |
| 8. cikk, (3) bekezdés | 8. cikk, (5) bekezdés |
| 8. cikk, (4) bekezdés | 8. cikk, (6) bekezdés |
| – | 8. cikk, (7) bekezdés |
| – | 9. cikk |
| – | 10. cikk |
| 9. cikk, (1) bekezdés | 11. cikk, (1) bekezdés |
| 9. cikk, (2) bekezdés | 11. cikk, (2) bekezdés |
| 9. cikk, (3) bekezdés | 11. cikk, (3) bekezdés |
| 9. cikk, (4) bekezdés | 11. cikk, (4) bekezdés |
| 10. cikk, (1) bekezdés | 12. cikk, (1) bekezdés |
| – | 12. cikk, (2) bekezdés |
| 10. cikk, (2) bekezdés | – |
| 10. cikk, (3) bekezdés | 12. cikk, (3) bekezdés |
| 11. cikk, (1) bekezdés | 13. cikk, (1) bekezdés |
| 11. cikk, (2) bekezdés | 13. cikk, (2) bekezdés |
| 12. cikk | – |
| – | 14. cikk |
| 13. cikk, (1) bekezdés | 15. cikk, (1) bekezdés |
| 13. cikk, (2) bekezdés | – |
| 13. cikk, (3) bekezdés | 15. cikk, (2) bekezdés |
| 14. cikk | 16. cikk |
| – | 17. cikk, (1) bekezdés |
| 15. cikk, (1) bekezdés | – |
| 15. cikk, (2) bekezdés | 17. cikk, (2) bekezdés |
| 16. cikk | – |
| 17. cikk | 18. cikk |
| 18. cikk, (1) és (2) bekezdés | 19. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| – | 19. cikk, (3) bekezdés |
| 18. cikk, (3) bekezdés | – |
| 19. cikk, (1) bekezdés | 20. cikk, (1) bekezdés |
| 19. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, a) pont | 20. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, a) pont |
| – | 20. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, b) pont |
| 19. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, b) pont | – |
| 19. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | 20. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |
| 20. cikk | 21. cikk |
| 21. cikk | – |
| – | 22. cikk |
| 22. cikk | 23. cikk |

Az (EU) 2017/591 felhatalmazáson alapuló rendelet

Ez a rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk, (1) bekezdés

3. cikk, (1) bekezdés, a) pont

–

3. cikk, (1) bekezdés, b) és c) pont

–

3. cikk, (2) bekezdés

3. cikk, (2) bekezdés

3. cikk, (3) bekezdés

3. cikk, (3) bekezdés

3. cikk, (4) bekezdés

–

3. cikk, (5) és (6) bekezdés

3. cikk, (4) bekezdés

3. cikk, (7) bekezdés

4. cikk

4. cikk

5. cikk, (1) bekezdés

–

5. cikk, (2) bekezdés

5. cikk, (1) bekezdés

5. cikk, (3) bekezdés

5. cikk, (2) bekezdés

6. cikk

6. cikk

7. cikk, (1) bekezdés

7. cikk, (1) bekezdés

–

7. cikk, (2) bekezdés

7. cikk, (2) bekezdés

7. cikk, (3) bekezdés

–

7. cikk, (4) bekezdés

8. cikk, (1) és (2) bekezdés

8. cikk, (1) és (2) bekezdés

–

8. cikk, (3) és (4) bekezdés

8. cikk, (3) bekezdés

8. cikk, (5) bekezdés

8. cikk, (4) bekezdés

8. cikk, (6) bekezdés

–

8. cikk, (7) bekezdés

–

9. cikk

–

10. cikk

9. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés

9. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

9. cikk, (3) bekezdés

11. cikk, (3) bekezdés

9. cikk, (4) bekezdés

11. cikk, (4) bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés

12. cikk, (1) bekezdés

–

12. cikk, (2) bekezdés

10. cikk, (2) bekezdés

–

10. cikk, (3) bekezdés

12. cikk, (3) bekezdés

11. cikk, (1) bekezdés

13. cikk, (1) bekezdés

11. cikk, (2) bekezdés

13. cikk, (2) bekezdés

12. cikk

–

–

14. cikk

13. cikk, (1) bekezdés

15. cikk, (1) bekezdés

13. cikk, (2) bekezdés

–

13. cikk, (3) bekezdés

15. cikk, (2) bekezdés

14. cikk

16. cikk

–

17. cikk, (1) bekezdés

15. cikk, (1) bekezdés

–

15. cikk, (2) bekezdés

17. cikk, (2) bekezdés

16. cikk

–

17. cikk

18. cikk

18. cikk, (1) és (2) bekezdés

19. cikk, (1) és (2) bekezdés

–

19. cikk, (3) bekezdés

18. cikk, (3) bekezdés

–

19. cikk, (1) bekezdés

20. cikk, (1) bekezdés

19. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, a) pont

20. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, a) pont

–

20. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, b) pont

19. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, b) pont

–

19. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

20. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

20. cikk

21. cikk

21. cikk

–

–

22. cikk

22. cikk

23. cikk

---

| 2022.7.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/71

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1303 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. április 25.)

az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol meghatározása és a rá vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szeszes italok meghatározásáról, leírásáról, megjelenítéséről, jelöléséről, a szeszes italok elnevezésének használatáról az egyéb élelmiszerek megjelenítése és jelölése során, a szeszes italok földrajzi jelzéseinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és desztillátumok használatáról az alkoholtartalmú italokban, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/787 rendelet 5. cikke meghatározza az ágazatban mezőgazdasági alkoholnak, semleges alkoholnak vagy finomított alkoholnak is nevezett mezőgazdasági eredetű etil-alkoholt és a vonatkozó követelményeket. A szóban forgó technikai meghatározás és követelmények lényegüket tekintve nem változtak a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) I. mellékletének 1. pontjában foglaltakhoz képest. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/787 rendelet 5. cikke meghatározza az ágazatban mezőgazdasági alkoholnak, semleges alkoholnak vagy finomított alkoholnak is nevezett mezőgazdasági eredetű etil-alkoholt és a vonatkozó követelményeket. A szóban forgó technikai meghatározás és követelmények lényegüket tekintve nem változtak a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) I. mellékletének 1. pontjában foglaltakhoz képest.

| (2) | A mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozóan az (EU) 2019/787 rendelet 5. cikkében előírt meghatározás és követelmények azonban technikai és tudományos szempontból részben elavultak. Különösen egyes maradékanyag-határértékeket kell összhangba hozni az ipar és a vizsgálólaboratóriumok többsége által jelenleg használt technikai paraméterekkel. Az e területen elért technológiai fejlődés tehát indokolttá teszi a szóban forgó meghatározás és követelmények módosítását. |
| --- | --- |

(2)

A mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozóan az (EU) 2019/787 rendelet 5. cikkében előírt meghatározás és követelmények azonban technikai és tudományos szempontból részben elavultak. Különösen egyes maradékanyag-határértékeket kell összhangba hozni az ipar és a vizsgálólaboratóriumok többsége által jelenleg használt technikai paraméterekkel. Az e területen elért technológiai fejlődés tehát indokolttá teszi a szóban forgó meghatározás és követelmények módosítását.

| (3) | Az (EU) 2019/787 rendelet 5. cikke d) pontjának i., vi. és vii. alpontjában foglalt, az összes savtartalomra, a szárazanyag-tartalomra és a nitrogéntartalmú illékony bázisokra vonatkozó hivatkozások már nem relevánsak, mivel e jellemzők már nem használatosak folyamattechnikai paraméterekként, ugyanis az említett maradékanyagok 96 térfogat-százalékos alkoholtartalom mellett elhanyagolható mennyiségben vannak jelen, a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholban való előfordulásuk pedig valószínűtlen. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/787 rendelet 5. cikke d) pontjának i., vi. és vii. alpontjában foglalt, az összes savtartalomra, a szárazanyag-tartalomra és a nitrogéntartalmú illékony bázisokra vonatkozó hivatkozások már nem relevánsak, mivel e jellemzők már nem használatosak folyamattechnikai paraméterekként, ugyanis az említett maradékanyagok 96 térfogat-százalékos alkoholtartalom mellett elhanyagolható mennyiségben vannak jelen, a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholban való előfordulásuk pedig valószínűtlen.

| (4) | Az észterek, az aldehidek és a magasabb rendű alkoholok tekintetében az (EU) 2019/787 rendelet 5. cikke d) pontjának ii., iii. és iv. alpontjában előírt határértékek nem elég specifikusak, és mérésük jelenleg az uniós jogban meg nem határozott nedveskémiai módszerekkel történik. Azon anyagok pontosabb meghatározása, amelyekre maradékanyag-határértékek vonatkoznak, javítaná a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol olyan módszerekkel végzett elemzését, mint például a gázkromatográfia, és előnyös lenne az elemzők számára, mivel a régebbi elemzési technikák közül többnek az esetében veszélyes vegyi anyagok használatára van szükség. |
| --- | --- |

(4)

Az észterek, az aldehidek és a magasabb rendű alkoholok tekintetében az (EU) 2019/787 rendelet 5. cikke d) pontjának ii., iii. és iv. alpontjában előírt határértékek nem elég specifikusak, és mérésük jelenleg az uniós jogban meg nem határozott nedveskémiai módszerekkel történik. Azon anyagok pontosabb meghatározása, amelyekre maradékanyag-határértékek vonatkoznak, javítaná a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol olyan módszerekkel végzett elemzését, mint például a gázkromatográfia, és előnyös lenne az elemzők számára, mivel a régebbi elemzési technikák közül többnek az esetében veszélyes vegyi anyagok használatára van szükség.

| (5) | Helyénvaló különösen az észterekre vonatkozó rendelkezést kizárólag az etil-acetátra korlátozni. Noha az erjedési folyamat során számos észter képződhet, közülük az etil-acetát a legnagyobb koncentrációjú, míg a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholban esetlegesen jelen lévő egyéb észterek standard elemzési technikákkal valószínűleg nem mutathatók ki, és csupán elhanyagolható mértékben járulnak hozzá az észterek teljes mennyiségéhez. Indokolt úgy rendelkezni, hogy az etil-acetát mérése a 2870/2000/EK bizottsági rendeletben (3) meghatározott referencia-módszeren alapuljon, mivel ez egy bevett, jelenleg is számos szeszes ital elemzésére használatos módszer. |
| --- | --- |

(5)

Helyénvaló különösen az észterekre vonatkozó rendelkezést kizárólag az etil-acetátra korlátozni. Noha az erjedési folyamat során számos észter képződhet, közülük az etil-acetát a legnagyobb koncentrációjú, míg a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholban esetlegesen jelen lévő egyéb észterek standard elemzési technikákkal valószínűleg nem mutathatók ki, és csupán elhanyagolható mértékben járulnak hozzá az észterek teljes mennyiségéhez. Indokolt úgy rendelkezni, hogy az etil-acetát mérése a 2870/2000/EK bizottsági rendeletben (3) meghatározott referencia-módszeren alapuljon, mivel ez egy bevett, jelenleg is számos szeszes ital elemzésére használatos módszer.

| (6) | Hasonlóképpen, a teljes aldehidmennyiséghez az acetaldehid járul hozzá a legnagyobb mértékben. Ezért célszerű kizárólag az acetaldehidet használni paraméterként ebben a meghatározásban. Mivel az acetaldehid egyensúlyban van az 1,1-dietoxi-etánnal, azaz a két molekula egyaránt jelen van, és a kémiai-fizikai viszonyok miatt egyik átalakul a másikká és fordítva, az acetaldehidnek az acetálban található frakcióját is számításba kell venni. Indokolt úgy rendelkezni, hogy az acetaldehid mérése a 2870/2000/EK rendeletben meghatározott referencia-módszeren alapuljon, mivel ez egy bevett, jelenleg is számos szeszes ital elemzésére használatos módszer. |
| --- | --- |

(6)

Hasonlóképpen, a teljes aldehidmennyiséghez az acetaldehid járul hozzá a legnagyobb mértékben. Ezért célszerű kizárólag az acetaldehidet használni paraméterként ebben a meghatározásban. Mivel az acetaldehid egyensúlyban van az 1,1-dietoxi-etánnal, azaz a két molekula egyaránt jelen van, és a kémiai-fizikai viszonyok miatt egyik átalakul a másikká és fordítva, az acetaldehidnek az acetálban található frakcióját is számításba kell venni. Indokolt úgy rendelkezni, hogy az acetaldehid mérése a 2870/2000/EK rendeletben meghatározott referencia-módszeren alapuljon, mivel ez egy bevett, jelenleg is számos szeszes ital elemzésére használatos módszer.

| (7) | Az erjedést követően a magasabb rendű alkoholok jelentős mennyiségben vannak jelen. A mezőgazdasági eredetű etil-alkoholban azonban csak kis mennyiségű magasabb rendű alkohol van, mivel a magasabb rendű alkoholok a magasabb forráspontjuk miatt könnyen lepárolhatók. Indokolt úgy rendelkezni, hogy a magasabb rendű alkohol mérése a 2870/2000/EK rendeletben meghatározott referencia-módszeren alapuljon, mivel ez egy bevett, jelenleg is számos szeszes ital elemzésére használatos módszer. |
| --- | --- |

(7)

Az erjedést követően a magasabb rendű alkoholok jelentős mennyiségben vannak jelen. A mezőgazdasági eredetű etil-alkoholban azonban csak kis mennyiségű magasabb rendű alkohol van, mivel a magasabb rendű alkoholok a magasabb forráspontjuk miatt könnyen lepárolhatók. Indokolt úgy rendelkezni, hogy a magasabb rendű alkohol mérése a 2870/2000/EK rendeletben meghatározott referencia-módszeren alapuljon, mivel ez egy bevett, jelenleg is számos szeszes ital elemzésére használatos módszer.

| (8) | Ami a furfurolt illeti, a jelenlegi követelmény, miszerint a szóban forgó anyag nem lehet kimutatható, egy olyan nedveskémiai módszeren alapul, amelyet a legtöbb tagállamban már nem alkalmaznak, így nem biztosítható az elemzési módszerek egységessége és egyértelműen meghatározott jellege. Mivel egyelőre nem létezik a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol furfuroltartalmának elemzésére kidolgozott referencia-módszer, célszerű megállapítani egy olyan küszöbértéket, amely a legtöbb tagállami laboratóriumban jelenleg alkalmazott, az említett követelmény eredeti felvétele óta pontosabbá tett különféle módszerekkel kimutatható. Indokolt úgy rendelkezni, hogy a furfurol mérése a 2870/2000/EK rendeletben a fából származó vegyületek tekintetében meghatározott folyadékkromatográfiás módszeren alapuljon. |
| --- | --- |

(8)

Ami a furfurolt illeti, a jelenlegi követelmény, miszerint a szóban forgó anyag nem lehet kimutatható, egy olyan nedveskémiai módszeren alapul, amelyet a legtöbb tagállamban már nem alkalmaznak, így nem biztosítható az elemzési módszerek egységessége és egyértelműen meghatározott jellege. Mivel egyelőre nem létezik a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol furfuroltartalmának elemzésére kidolgozott referencia-módszer, célszerű megállapítani egy olyan küszöbértéket, amely a legtöbb tagállami laboratóriumban jelenleg alkalmazott, az említett követelmény eredeti felvétele óta pontosabbá tett különféle módszerekkel kimutatható. Indokolt úgy rendelkezni, hogy a furfurol mérése a 2870/2000/EK rendeletben a fából származó vegyületek tekintetében meghatározott folyadékkromatográfiás módszeren alapuljon.

| (9) | Ezenkívül a teljesség kedvéért és a mezőgazdasági eredetű desztillátum fogalmának az (EU) 2019/787 rendelet 4. cikkének 7. pontjában szereplő meghatározásával összhangban helyénvaló előírni, hogy a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol mezőgazdasági termékek alkoholos erjesztést követő lepárlásával nyert folyadék. |
| --- | --- |

(9)

Ezenkívül a teljesség kedvéért és a mezőgazdasági eredetű desztillátum fogalmának az (EU) 2019/787 rendelet 4. cikkének 7. pontjában szereplő meghatározásával összhangban helyénvaló előírni, hogy a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol mezőgazdasági termékek alkoholos erjesztést követő lepárlásával nyert folyadék.

| (10) | Az (EU) 2019/787 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2019/787 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/787 rendelet 5. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

A mezőgazdasági eredetű etil-alkohol meghatározása és a rá vonatkozó követelmények

E rendelet alkalmazásában a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol olyan folyadék, amely megfelel a következő követelményeknek:

| a) | kizárólag a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekből, azok alkoholos erjesztésével, majd lepárlásával állítják elő; |
| --- | --- |

a)

kizárólag a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekből, azok alkoholos erjesztésével, majd lepárlásával állítják elő;

| b) | az előállítása során felhasznált nyersanyagok ízén kívül más íz nem érezhető rajta; |
| --- | --- |

b)

az előállítása során felhasznált nyersanyagok ízén kívül más íz nem érezhető rajta;

| c) | minimális alkoholtartalma térfogatszázalékban: 96,0 % (V/V); |
| --- | --- |

c)

minimális alkoholtartalma térfogatszázalékban: 96,0 % (V/V);

| d) | a maradékanyag-határértékek nem haladják meg a következőket:






  i. | etil-acetát: g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: 1,3; |
| --- | --- | --- |

d)

a maradékanyag-határértékek nem haladják meg a következőket:

i.

etil-acetát: g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: 1,3;

| ii. | acetaldehid (etanál és 1,1-dietoxi-etán összesen) g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: 0,5; |
| --- | --- |

ii.

acetaldehid (etanál és 1,1-dietoxi-etán összesen) g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: 0,5;

| iii. | magasabb rendű alkoholok (propán-1-ol, bután-1-ol, bután-2-ol, 2-metilpropán-1-ol, 2-metilbután-1-ol és 3-metilbután-1-ol összesen): g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: 0,5; |
| --- | --- |

iii.

magasabb rendű alkoholok (propán-1-ol, bután-1-ol, bután-2-ol, 2-metilpropán-1-ol, 2-metilbután-1-ol és 3-metilbután-1-ol összesen): g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: 0,5;

| iv. | metanol: g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: 30; |
| --- | --- |

iv.

metanol: g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: 30;

| v. | furfurol: g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: 0,5.” |
| --- | --- |

v.

furfurol: g/hl, abszolút alkoholra vonatkoztatva: 0,5.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. április 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 130., 2019.5.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 39., 2008.2.13., 16. o.).

2

(3)  A Bizottság 2870/2000/EK rendelete (2000. december 19.) a szeszes italok elemzésére vonatkozó közösségi referencia-módszerek megállapításáról (HL L 333., 2000.12.29., 20. o.).

3

---

| 2022.7.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/74

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1304 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. július 20.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról („Valašský frgál” [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Csehország kérelmét, amely az 1263/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján bejegyzett „Valašský frgál” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Csehország kérelmét, amely az 1263/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján bejegyzett „Valašský frgál” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Valašský frgál” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 20-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1263/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. november 28.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Valašský frgál [OFJ]) (HL L 326., 2013.12.6., 5. o.).

2

(3)  
  HL C 134., 2022.3.25., 40. o.

3

---

| 2022.7.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/75

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1305 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. július 25.)

a Kínai Népköztársaságból származó molibdénhuzal behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó molibdénhuzal behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket eredetileg 2010-ben az 511/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) vezette be (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések elfogadását megelőző vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” kifejezéssel utalunk. Az eredeti intézkedések 64,3 %-os értékvámtétel formáját öltötték. |
| --- | --- |

(1)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó molibdénhuzal behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket eredetileg 2010-ben az 511/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) vezette be (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések elfogadását megelőző vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” kifejezéssel utalunk. Az eredeti intézkedések 64,3 %-os értékvámtétel formáját öltötték.

2

| (2) | 2012-ben és 2013-ban, két kijátszásellenes vizsgálatot követően a Bizottság az eredeti intézkedéseket először kiterjesztette a Malajziában feladott molibdénhuzal behozatalára (3), másodszor pedig a Kínából származó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára (4). 2015. október 30-án, a harmadik kijátszásellenes vizsgálatot követően a Bizottság az intézkedéseket kiterjesztette a legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 4,0 mm-t meghaladó, de legfeljebb 11,0 mm legnagyobb keresztmetszetű molibdénhuzalra (5). |
| --- | --- |

(2)

2012-ben és 2013-ban, két kijátszásellenes vizsgálatot követően a Bizottság az eredeti intézkedéseket először kiterjesztette a Malajziában feladott molibdénhuzal behozatalára (3), másodszor pedig a Kínából származó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára (4). 2015. október 30-án, a harmadik kijátszásellenes vizsgálatot követően a Bizottság az intézkedéseket kiterjesztette a legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 4,0 mm-t meghaladó, de legfeljebb 11,0 mm legnagyobb keresztmetszetű molibdénhuzalra (5).

3

4

5

| (3) | A jelenleg hatályos intézkedéseket 2016. június 30-án az (EU) 2016/1046 bizottsági végrehajtási rendelet (6) vezette be hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: az előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően. |
| --- | --- |

(3)

A jelenleg hatályos intézkedéseket 2016. június 30-án az (EU) 2016/1046 bizottsági végrehajtási rendelet (6) vezette be hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: az előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően.

6

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (7) közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálati kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(4)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (7) közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálati kérelem érkezett.

7

| (5) | A kérelmet az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós molibdénhuzal-ágazat nevében 2021. március 23-án nyújtotta be a Plansee SE (a továbbiakban: kérelmező), amely az egyes molibdénhuzalok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviseli. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását vagy megismétlődését és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmet az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós molibdénhuzal-ágazat nevében 2021. március 23-án nyújtotta be a Plansee SE (a továbbiakban: kérelmező), amely az egyes molibdénhuzalok teljes uniós termelésének több mint 25 %-át képviseli. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását vagy megismétlődését és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményezné.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2021. június 28-án a Bizottság a Kínából származó molibdénhuzal Unióba történő behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (8). |
| --- | --- |

(6)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2021. június 28-án a Bizottság a Kínából származó molibdénhuzal Unióba történő behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (8).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

8

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2020. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, valamint a második ismert uniós gyártót, az ismert felhasználókat és a kínai hatóságokat a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, valamint a második ismert uniós gyártót, az ismert felhasználókat és a kínai hatóságokat a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (9) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.6.   Mintavétel

Mintavétel

| (10) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

a)   A mintavétel elmaradása az uniós gyártók körében

A mintavétel elmaradása az uniós gyártók körében

| (11) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság nem alkalmazott mintavételt, hanem felkérte a két ismert uniós gyártót, nevezetesen a Plansee SE-t és az Osram GmbH-t, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be a kérdőívre adott válaszaikat. |
| --- | --- |

(11)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság nem alkalmazott mintavételt, hanem felkérte a két ismert uniós gyártót, nevezetesen a Plansee SE-t és az Osram GmbH-t, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be a kérdőívre adott válaszaikat.

b)   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (12) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (13) | Egyetlen importőr sem jelentkezett, hogy benyújtsa az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(13)

Egyetlen importőr sem jelentkezett, hogy benyújtsa az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

c)   Mintavétel a kínai gyártók körében

Mintavétel a kínai gyártók körében

| (14) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a molibdénhuzal összes ismert kínai gyártóját, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat. A felkérésre azonban nem érkezett válasz. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a molibdénhuzal összes ismert kínai gyártóját, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat. A felkérésre azonban nem érkezett válasz.

| (15) | A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálatakor az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni. A kínai hatóságok nem reagáltak. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének vizsgálatakor az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni. A kínai hatóságok nem reagáltak.

1.7.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (16) | A Bizottság az uniós gyártók, továbbá az importőrök, a felhasználók és a kínai gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság az uniós gyártók, továbbá az importőrök, a felhasználók és a kínai gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten.

| (17) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (18) | Kitöltött kérdőívet egyetlen uniós gyártó, a Plansee SE nyújtott be, amely egyben a kérelmező is, és az uniós gazdasági ágazat teljes uniós piaci értékesítésének [86–94] %-át képviseli. |
| --- | --- |

(18)

Kitöltött kérdőívet egyetlen uniós gyártó, a Plansee SE nyújtott be, amely egyben a kérelmező is, és az uniós gazdasági ágazat teljes uniós piaci értékesítésének [86–94] %-át képviseli.

| (19) | 2021. június 24-én a másik uniós gyártó közölte, hogy a vizsgálat során semleges kíván maradni, és nem válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(19)

2021. június 24-én a másik uniós gyártó közölte, hogy a vizsgálat során semleges kíván maradni, és nem válaszolt a kérdőívre.

| (20) | Sem a kínai kormány, sem a kínai gyártók nem válaszoltak a kérdőívre. |
| --- | --- |

(20)

Sem a kínai kormány, sem a kínai gyártók nem válaszoltak a kérdőívre.

| (21) | A Bizottság 2021. november 15-én makrogazdasági kérdőívet is küldött a Plansee SE-nek, amely kitöltve 2021. november 29-én érkezett vissza. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság 2021. november 15-én makrogazdasági kérdőívet is küldött a Plansee SE-nek, amely kitöltve 2021. november 29-én érkezett vissza.

a)   Igazolás

Igazolás

| (22) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke alapján egy ellenőrző látogatásra került sor: a Plansee SE uniós gyártó ausztriai telephelyén. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke alapján egy ellenőrző látogatásra került sor: a Plansee SE uniós gyártó ausztriai telephelyén.

b)   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (23) | A Bizottság 2022. június 9-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság 2022. június 9-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat.

| (24) | A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. Észrevétel nem érkezett.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (25) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, nevezetesen az ex 8102 96 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzal (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(25)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, nevezetesen az ex 8102 96 00 KN-kód alá besorolt, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzal (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

| (26) | A Kínából származó, nem Malajziában feladott, felülvizsgálat tárgyát képező termék jelenleg a 8102960019 TARIC-kód alá tartozik. A jelenleg a 8102960011 TARIC-kód alá tartozó, Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, felülvizsgálat tárgyát képező termék vizsgálatára nem került sor, mivel az nem szerepelt az eredeti vizsgálatban szereplő termékmeghatározásban. |
| --- | --- |

(26)

A Kínából származó, nem Malajziában feladott, felülvizsgálat tárgyát képező termék jelenleg a 8102960019 TARIC-kód alá tartozik. A jelenleg a 8102960011 TARIC-kód alá tartozó, Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, felülvizsgálat tárgyát képező termék vizsgálatára nem került sor, mivel az nem szerepelt az eredeti vizsgálatban szereplő termékmeghatározásban.

| (27) | A molibdénhuzalt elsősorban a gépjárműiparban használják, például a kézi sebességváltóval szerelt autók szinkrongyűrűiben. |
| --- | --- |

(27)

A molibdénhuzalt elsősorban a gépjárműiparban használják, például a kézi sebességváltóval szerelt autók szinkrongyűrűiben.

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (28) | Amint azt az eredeti vizsgálat az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz hasonlóan megállapította, a felülvizsgálat tárgyát képező termék és a hasonló termék fizikai, kémiai és műszaki jellemzőit tekintve azonos. A hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | a Kínából származó, nem Malajziában feladott, felülvizsgálat tárgyát képező termék, |
| --- | --- | --- |

(28)

Amint azt az eredeti vizsgálat az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz hasonlóan megállapította, a felülvizsgálat tárgyát képező termék és a hasonló termék fizikai, kémiai és műszaki jellemzőit tekintve azonos. A hatályvesztési felülvizsgálat megerősítette, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

a Kínából származó, nem Malajziában feladott, felülvizsgálat tárgyát képező termék,

| — | a Kínában gyártott és a belföldi piacon értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Kínában gyártott és a belföldi piacon értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (29) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(29)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (30) | A molibdénhuzalok Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az előző hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszakában. |
| --- | --- |

(30)

A molibdénhuzalok Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az előző hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszakában.

| (31) | A (20) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen kínai gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(31)

A (20) preambulumbekezdésben említett módon egyetlen kínai gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.

| (32) | Ezért 2021. július 16-án a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 18. cikke alapján a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni. |
| --- | --- |

(32)

Ezért 2021. július 16-án a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 18. cikke alapján a rendelkezésre álló tényeket kívánja felhasználni.

| (33) | Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények, így különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információk, valamint más információforrások, például a behozatalra és kivitelre vonatkozó statisztikák (Comext [Eurostat], Dun & Bradstreet (9), Global Trade Atlas – GTA (10)) szolgáltak. |
| --- | --- |

(33)

Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények, így különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információk, valamint más információforrások, például a behozatalra és kivitelre vonatkozó statisztikák (Comext [Eurostat], Dun & Bradstreet (9), Global Trade Atlas – GTA (10)) szolgáltak.

9

10

3.2.   A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

3.2.1.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (34) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg. |
| --- | --- |

(34)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg.

| (35) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

(35)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (36) | A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően, 2021. július 16-án a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(36)

A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően, 2021. július 16-án a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

| (37) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság pontosította, hogy a vizsgálat megindításakor rendelkezésre álló bizonyítékokra tekintettel a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása céljából Kína esetében Törökország a lehetséges reprezentatív ország. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(37)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság pontosította, hogy a vizsgálat megindításakor rendelkezésre álló bizonyítékokra tekintettel a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása céljából Kína esetében Törökország a lehetséges reprezentatív ország. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (38) | 2021. március 10-én a Bizottság közzétette az ügy aktájához fűzött első feljegyzést (a továbbiakban: az első feljegyzés), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a molibdénhuzalok előállításához felhasznált termelési tényezőket. A reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket világszerte csak néhány országban gyártják (11), és csak Thaiföldet azonosította olyan országként, amelynek gazdasági fejlettsége Kínáéval azonos. Thaiföldre vonatkozóan azonban az értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség megállapításához szükséges vállalati szintű információk nem voltak könnyen elérhetők. |
| --- | --- |

(38)

2021. március 10-én a Bizottság közzétette az ügy aktájához fűzött első feljegyzést (a továbbiakban: az első feljegyzés), amelynek útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a molibdénhuzalok előállításához felhasznált termelési tényezőket. A reprezentatív ország kiválasztásával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket világszerte csak néhány országban gyártják (11), és csak Thaiföldet azonosította olyan országként, amelynek gazdasági fejlettsége Kínáéval azonos. Thaiföldre vonatkozóan azonban az értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség megállapításához szükséges vállalati szintű információk nem voltak könnyen elérhetők.

11

| (39) | mivel sem a Bizottság, sem a kérelmező nem tudott olyan, Kínával azonos gazdasági fejlettségű reprezentatív országot megjelölni, ahol a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártják, és amelyre vonatkozóan minden szükséges információ könnyen elérhető, a Bizottság megpróbált olyan megfelelő reprezentatív országot találni, amely Kínával azonos gazdasági fejlettségű, és ahol azonos általános kategóriába vagy ágazatba sorolt hasonló terméket gyártanak, ilyen terméket azonban nem tudott azonosítani. Emellett egyetlen érdekelt fél sem javasolt olyan, Kínával azonos gazdasági fejlettségű megfelelő reprezentatív országot, ahol a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártják, vagy hasonló terméket gyártanak. A Bizottság ezért az első feljegyzésben Thaiföld mellett kivételesen Indiát is javasolta a torzulástól mentes árak és költségek megállapításának lehetséges forrásaként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Csak a kérelmező tett észrevételt ezzel a feljegyzéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(39)

mivel sem a Bizottság, sem a kérelmező nem tudott olyan, Kínával azonos gazdasági fejlettségű reprezentatív országot megjelölni, ahol a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártják, és amelyre vonatkozóan minden szükséges információ könnyen elérhető, a Bizottság megpróbált olyan megfelelő reprezentatív országot találni, amely Kínával azonos gazdasági fejlettségű, és ahol azonos általános kategóriába vagy ágazatba sorolt hasonló terméket gyártanak, ilyen terméket azonban nem tudott azonosítani. Emellett egyetlen érdekelt fél sem javasolt olyan, Kínával azonos gazdasági fejlettségű megfelelő reprezentatív országot, ahol a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártják, vagy hasonló terméket gyártanak. A Bizottság ezért az első feljegyzésben Thaiföld mellett kivételesen Indiát is javasolta a torzulástól mentes árak és költségek megállapításának lehetséges forrásaként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Csak a kérelmező tett észrevételt ezzel a feljegyzéssel kapcsolatban.

| (40) | A Bizottság 2021. október 29-én második feljegyzésben (a továbbiakban: második feljegyzés) tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket – megfelelő forrásként Indiát figyelembe véve – a rendes érték meghatározásához fel kíván használni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság 2021. október 29-én második feljegyzésben (a továbbiakban: második feljegyzés) tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket – megfelelő forrásként Indiát figyelembe véve – a rendes érték meghatározásához fel kíván használni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Észrevétel nem érkezett.

3.2.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (41) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

| (42) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

| (43) | Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és a gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(43)

Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és a gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.2.3.   Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

3.2.3.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (44) | A Bizottság a kínai volfrámágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (12) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. A molibdéntermékek legtöbb gyártója a volfrámot is feldolgoz az üzemeiben. Ezenkívül a volfrám és a molibdén hasonló kémiai tulajdonságokkal és ipari felhasználással rendelkeznek. Az alábbiakban részletesebben ismertetett módon a kínai termelési tényezőket érintő jelentős, rendszerszintű torzulások mellett a vizsgálat feltárta, hogy a kínai terv- és iránymutató dokumentumok a volfrámot és a molibdént általában együtt említik. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság a kínai volfrámágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (12) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. A molibdéntermékek legtöbb gyártója a volfrámot is feldolgoz az üzemeiben. Ezenkívül a volfrám és a molibdén hasonló kémiai tulajdonságokkal és ipari felhasználással rendelkeznek. Az alábbiakban részletesebben ismertetett módon a kínai termelési tényezőket érintő jelentős, rendszerszintű torzulások mellett a vizsgálat feltárta, hogy a kínai terv- és iránymutató dokumentumok a volfrámot és a molibdént általában együtt említik. E vizsgálat keretében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok szerint helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

12

| (45) | Az említett, a volfrámmal kapcsolatban végzett közelmúltbeli vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (13). A Bizottság a kínai gazdaságot érintő rendszerszintű torzulások fennállásának megállapítása mellett különösen arra a következtetésre jutott, hogy a volfrámágazatban a kínai kormány nemcsak jelentős mértékű tulajdonosi szerepét őrizte meg az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében (14), hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében (15) a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben is van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (16). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (17). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében volfrámágazatban torzultak a bérköltségek (18), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (19). |
| --- | --- |

(45)

Az említett, a volfrámmal kapcsolatban végzett közelmúltbeli vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (13). A Bizottság a kínai gazdaságot érintő rendszerszintű torzulások fennállásának megállapítása mellett különösen arra a következtetésre jutott, hogy a volfrámágazatban a kínai kormány nemcsak jelentős mértékű tulajdonosi szerepét őrizte meg az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében (14), hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében (15) a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben is van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (16). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (17). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében volfrámágazatban torzultak a bérköltségek (18), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (19).

13

14

15

16

17

18

19

| (46) | A kínai volfrámágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság a mostani, molibdénre vonatkozó vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított, a kínai gazdaság jelentős torzulásairól szóló bizottsági jelentésből (20) (a továbbiakban: jelentés) származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(46)

A kínai volfrámágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság a mostani, molibdénre vonatkozó vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított, a kínai gazdaság jelentős torzulásairól szóló bizottsági jelentésből (20) (a továbbiakban: jelentés) származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

20

| (47) | Az ebben az ügyben benyújtott kérelem a jelentésre hivatkozott, különösen arra a befolyásra, amelyet a kínai állam a Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (tizenharmadik általános ötéves terv) és a nemvasfémiparra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv (tizenharmadik ötéves nemvasfém-terv) révén gyakorolt a nemvasfémiparra, azon belül pedig a molibdénágazatra. A kérelem megemlíti továbbá, hogy a „Made in China 2025” kezdeményezés alapján a molibdénágazat jelentős állami finanszírozásra jogosult. A kérelem megemlíti a kínai állam által a molibdénágazat támogatására létrehozott konkrét pénzügyi alapokat (China Development Bank, Nemzeti Integráltáramkör-alap, Fejlett Feldolgozóipari Alap, a helyi önkormányzatok által létrehozott különböző helyi alapok, valamint a China Reform Holdings által a gyártók támogatására és szerkezetátalakítására nyújtott finanszírozás). A kérelemben példaként szerepel két olyan, a molibdénágazatban működő vállalat, amelyek állami finanszírozásban részesültek: a Jiduicheng Molybdenum és a Xiamen Tungsten, a Xiamen Honglu Tungsten anyavállalata. |
| --- | --- |

(47)

Az ebben az ügyben benyújtott kérelem a jelentésre hivatkozott, különösen arra a befolyásra, amelyet a kínai állam a Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (tizenharmadik általános ötéves terv) és a nemvasfémiparra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv (tizenharmadik ötéves nemvasfém-terv) révén gyakorolt a nemvasfémiparra, azon belül pedig a molibdénágazatra. A kérelem megemlíti továbbá, hogy a „Made in China 2025” kezdeményezés alapján a molibdénágazat jelentős állami finanszírozásra jogosult. A kérelem megemlíti a kínai állam által a molibdénágazat támogatására létrehozott konkrét pénzügyi alapokat (China Development Bank, Nemzeti Integráltáramkör-alap, Fejlett Feldolgozóipari Alap, a helyi önkormányzatok által létrehozott különböző helyi alapok, valamint a China Reform Holdings által a gyártók támogatására és szerkezetátalakítására nyújtott finanszírozás). A kérelemben példaként szerepel két olyan, a molibdénágazatban működő vállalat, amelyek állami finanszírozásban részesültek: a Jiduicheng Molybdenum és a Xiamen Tungsten, a Xiamen Honglu Tungsten anyavállalata.

| (48) | A molibdénágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona és ellenőrzése. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú molibdénhuzal-gyártók pontos aránya nem állapítható meg. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a molibdénhuzal-ágazatban számos nagy gyártó állami tulajdonú vállalat. Ezek közé tartozik a Jinduicheng Molybdenum, a Xiamen Honglu Tungsten, a Chengdu Hongbo Industrial, valamint Luoyang Hi-tech Molybdenum & Tungsten Material. |
| --- | --- |

(48)

A molibdénágazatban továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona és ellenőrzése. A legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú molibdénhuzal-gyártók pontos aránya nem állapítható meg. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a molibdénhuzal-ágazatban számos nagy gyártó állami tulajdonú vállalat. Ezek közé tartozik a Jinduicheng Molybdenum, a Xiamen Honglu Tungsten, a Chengdu Hongbo Industrial, valamint Luoyang Hi-tech Molybdenum & Tungsten Material.

| (49) | Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, a vizsgálat során a Bizottság megállapította a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a Kínai Kommunista Párt (KKP) közötti személyi kapcsolatok meglétét, azaz hogy például a felülvizsgálat tárgyát képező termék számos gyártójánál a KKP tagjai jelen vannak a vállalat felső vezetésében, illetve az igazgatótanács tagjai között. Például Jinduicheng Molybdenum esetében az igazgatótanács elnöke egyben a pártbizottság titkára, a vezérigazgató egyben pártbizottsági titkárhelyettes, a fegyelmi bizottság titkára pedig egyben a pártbizottság helyettes titkára (21). A Xiamen Honglu Tungsten esetében az állami tulajdonú holdingtársaság, a Xiamen Tungstene igazgatótanácsának elnöke a KKP tagja (22). A molibdénhuzal-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
| --- | --- |

(49)

Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre, a vizsgálat során a Bizottság megállapította a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és a Kínai Kommunista Párt (KKP) közötti személyi kapcsolatok meglétét, azaz hogy például a felülvizsgálat tárgyát képező termék számos gyártójánál a KKP tagjai jelen vannak a vállalat felső vezetésében, illetve az igazgatótanács tagjai között. Például Jinduicheng Molybdenum esetében az igazgatótanács elnöke egyben a pártbizottság titkára, a vezérigazgató egyben pártbizottsági titkárhelyettes, a fegyelmi bizottság titkára pedig egyben a pártbizottság helyettes titkára (21). A Xiamen Honglu Tungsten esetében az állami tulajdonú holdingtársaság, a Xiamen Tungstene igazgatótanácsának elnöke a KKP tagja (22). A molibdénhuzal-ágazatban az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

21

22

| (50) | Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik a molibdénhuzal-ágazat működésébe. A felülvizsgálat tárgyát képező termék számos gyártója kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét. A vizsgálat számos molibdénhuzal-gyártó, többek között a Chengdu Hongbo Industrial esetében pártépítő tevékenységet tárt fel. Egy másik gyártó, a Jinduicheng Molybdenum a pártépítés kapcsán a következőket közli a honlapján (23): „Az ülés rámutatott arra, hogy 2019-ben a vállalat pártbizottsága lelkiismeretesen teljesítette a Shaanxi Non Ferrous Metals Group pártbizottságának különböző követelményeit. [...] [a vállalat pártbizottsága] a központi munkára összpontosított, és a politikai vezetés előmozdította a magas színvonalú fejlődést; [és] továbbra is szigorúan ellenőrizte az irányítást.” |
| --- | --- |

(50)

Az alábbi példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik a molibdénhuzal-ágazat működésébe. A felülvizsgálat tárgyát képező termék számos gyártója kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét. A vizsgálat számos molibdénhuzal-gyártó, többek között a Chengdu Hongbo Industrial esetében pártépítő tevékenységet tárt fel. Egy másik gyártó, a Jinduicheng Molybdenum a pártépítés kapcsán a következőket közli a honlapján (23): „Az ülés rámutatott arra, hogy 2019-ben a vállalat pártbizottsága lelkiismeretesen teljesítette a Shaanxi Non Ferrous Metals Group pártbizottságának különböző követelményeit. [...] [a vállalat pártbizottsága] a központi munkára összpontosított, és a politikai vezetés előmozdította a magas színvonalú fejlődést; [és] továbbra is szigorúan ellenőrizte az irányítást.”

23

| (51) | A Xiamen Honglu Tungsten szintén olyan molibdénhuzal-gyártó, amelynél pártbizottság működik. Az állami tulajdonú Xiamen Tungsten holdingtársaság alapszabályának 96. cikke a következőkről rendelkezik: „[a] vállalat létrehozza a Kínai Kommunista Párt Xiamen Tungsten Industry Co., Ltd-nél működő bizottságát (a továbbiakban: a vállalat pártbizottsága), valamint és a Kínai Kommunista Párt Xiamen Tungsten Industry Co., Ltd-nél működő fegyelmi vizsgálóbizottságát (a továbbiakban: a vállalat fegyelmi bizottsága)”. Az alapszabály 98. cikke szerint „[a] vállalat pártbizottsága »a Párt Alkotmányával« és a párt egyéb belső szabályzataival összhangban látja el feladatait: 1. biztosítja a Párt és az állam alapelveinek és politikáinak felügyeletét, valamint végrehajtja a Párt Központi Bizottsága, az Államtanács, a Tartományi Pártbizottság és a tartományi kormány határozatait és rendelkezéseit; 2. ötvözi a Párt káderkezelési elveit az üzleti vezetők igazgatótanács általi kiválasztására vonatkozó jogszabályoknak való megfeleléssel [...]; 3. tanulmányozza és megvitatja a vállalat reformját, fejlődését és stabilitását, a főbb vállalatirányítási kérdéseket és a munkavállalók személyes érdekeit érintő főbb kérdéseket, valamint véleményeket és javaslatokat terjeszt elő; [...] 5. megerősíti a helyi szintű pártszervezetek és párttagcsapatok építését a vállalkozásban” (24). |
| --- | --- |

(51)

A Xiamen Honglu Tungsten szintén olyan molibdénhuzal-gyártó, amelynél pártbizottság működik. Az állami tulajdonú Xiamen Tungsten holdingtársaság alapszabályának 96. cikke a következőkről rendelkezik: „[a] vállalat létrehozza a Kínai Kommunista Párt Xiamen Tungsten Industry Co., Ltd-nél működő bizottságát (a továbbiakban: a vállalat pártbizottsága), valamint és a Kínai Kommunista Párt Xiamen Tungsten Industry Co., Ltd-nél működő fegyelmi vizsgálóbizottságát (a továbbiakban: a vállalat fegyelmi bizottsága)”. Az alapszabály 98. cikke szerint „[a] vállalat pártbizottsága »a Párt Alkotmányával« és a párt egyéb belső szabályzataival összhangban látja el feladatait: 1. biztosítja a Párt és az állam alapelveinek és politikáinak felügyeletét, valamint végrehajtja a Párt Központi Bizottsága, az Államtanács, a Tartományi Pártbizottság és a tartományi kormány határozatait és rendelkezéseit; 2. ötvözi a Párt káderkezelési elveit az üzleti vezetők igazgatótanács általi kiválasztására vonatkozó jogszabályoknak való megfeleléssel [...]; 3. tanulmányozza és megvitatja a vállalat reformját, fejlődését és stabilitását, a főbb vállalatirányítási kérdéseket és a munkavállalók személyes érdekeit érintő főbb kérdéseket, valamint véleményeket és javaslatokat terjeszt elő; [...] 5. megerősíti a helyi szintű pártszervezetek és párttagcsapatok építését a vállalkozásban” (24).

24

| (52) | A molibdénágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. A molibdénágazatot számos iránymutatást tartalmazó dokumentum említi, amelyek bizonyítják, hogy a molibdénhuzalokat gyártó vállalatok a kínai kormány támogatását élvezik (25). Ezt megerősíti a nemzeti, regionális és önkormányzati szinten kiadott számos, a molibdénre vonatkozó terv, irányelv és egyéb dokumentum. A molibdént például az alábbi dokumentumok említik:






  — | az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv, |
| --- | --- | --- |

(52)

A molibdénágazatban azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. A molibdénágazatot számos iránymutatást tartalmazó dokumentum említi, amelyek bizonyítják, hogy a molibdénhuzalokat gyártó vállalatok a kínai kormány támogatását élvezik (25). Ezt megerősíti a nemzeti, regionális és önkormányzati szinten kiadott számos, a molibdénre vonatkozó terv, irányelv és egyéb dokumentum. A molibdént például az alábbi dokumentumok említik:

25

—

az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv,

| — | a nemvasfémiparra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv, |
| --- | --- |

—

a nemvasfémiparra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv,

| — | az ásványi erőforrásokra vonatkozó nemzeti terv (2016–2020), |
| --- | --- |

—

az ásványi erőforrásokra vonatkozó nemzeti terv (2016–2020),

| — | az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek 2016. évi jegyzéke
   (26), ebben a molibdénről a IV.1.3. szakaszban (Új anyagok – ritkaföldfémek) esik szó, |
| --- | --- |

—

az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek 2016. évi jegyzéke
   (26), ebben a molibdénről a IV.1.3. szakaszban (Új anyagok – ritkaföldfémek) esik szó,

az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek 2016. évi jegyzéke

26

| — | az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató 2019. évi kiadása, ebben a molibdént a II. rész (Korlátozott ágazatok), 7.1. szakasza (Nemvasfémek) említi (87. o.). |
| --- | --- |

—

az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató 2019. évi kiadása, ebben a molibdént a II. rész (Korlátozott ágazatok), 7.1. szakasza (Nemvasfémek) említi (87. o.).

A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 1409. sz. iránymutatása (2020) a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágakba történő beruházások bővítéséről, valamint az új növekedési pontok és növekedési pólusok fejlesztéséről és megerősítéséről (27) a következőket írja elő: „Cselekvési terv végrehajtása az új anyagok innovációja és kifejlesztése céljából, a technológiai szint növelése a ritkaföldfémek, a vanádium-titán, a volfrám-molibdén, a lítium, a rubídium-cézium, a grafit és az egyéb különleges erőforrások bányászatában, olvasztásában és mélyfeldolgozásában”.

27

A molibdénre továbbá helyi – tartományi vagy önkormányzati szintű – szabályozás is vonatkozik. Példa:

| — | Hejlungcsiang tartomány a nemvasfémipar strukturális kiigazításairól és hatékonyságnöveléséről szóló 2017. évi végrehajtási véleménye (28) a következőképpen rendelkezik: „Molibdénágazati lánc: A Nagy- és Kis-Hszingan-hegységre összpontosítva a Luming molibdénbánya fejlettségi és hasznosítási szintjének fokozása, továbbá a downstream olvasztás, valamint a finomított és mélyfeldolgozott termékek mielőbbi kifejlesztése. A Dahszingan-hegységbeli (Chalukou) molibdénbánya előkészítő munkájának, valamint az erőforrások korai fejlesztésének és felhasználásának előmozdítása. A szervezés és a koordináció megerősítése, a molibdénolvasztási projektek kivitelezésének előtérbe helyezése a Tieli Intenzív Ásványierőforrás-feldolgozó Ipari Parkban és a Jiagedaqi Bányagazdasági Parkban, valamint olyan kulcsfontosságú technológiák kifejlesztése, mint a molibdénpor-készítmények, a nano-molibdén-trioxid készítmények, a molibdénötvözetek kohászati hasznosítása, a hegesztés, valamint és az ipari katalizátorok visszanyerése és felhasználása; mélyfeldolgozott termékek, többek között a molibdénvas, a molibdén-oxid, a molibdénsav-bevonatok, a molibdénrudak, a molibdénhuzalok, az ultrafinom molibdénfémpor bevonatoló termékek, az ammónium-molibdát fejlesztése; a molibdén bányászatát, előkészítését, olvasztását és feldolgozását magában foglaló ipari lánc kialakítása. Ebben Jihun települési önkormányzata, illetve Dahszingan regionális önkormányzata tölt be vezető szerepet”. |
| --- | --- |

—

Hejlungcsiang tartomány a nemvasfémipar strukturális kiigazításairól és hatékonyságnöveléséről szóló 2017. évi végrehajtási véleménye (28) a következőképpen rendelkezik: „Molibdénágazati lánc: A Nagy- és Kis-Hszingan-hegységre összpontosítva a Luming molibdénbánya fejlettségi és hasznosítási szintjének fokozása, továbbá a downstream olvasztás, valamint a finomított és mélyfeldolgozott termékek mielőbbi kifejlesztése. A Dahszingan-hegységbeli (Chalukou) molibdénbánya előkészítő munkájának, valamint az erőforrások korai fejlesztésének és felhasználásának előmozdítása. A szervezés és a koordináció megerősítése, a molibdénolvasztási projektek kivitelezésének előtérbe helyezése a Tieli Intenzív Ásványierőforrás-feldolgozó Ipari Parkban és a Jiagedaqi Bányagazdasági Parkban, valamint olyan kulcsfontosságú technológiák kifejlesztése, mint a molibdénpor-készítmények, a nano-molibdén-trioxid készítmények, a molibdénötvözetek kohászati hasznosítása, a hegesztés, valamint és az ipari katalizátorok visszanyerése és felhasználása; mélyfeldolgozott termékek, többek között a molibdénvas, a molibdén-oxid, a molibdénsav-bevonatok, a molibdénrudak, a molibdénhuzalok, az ultrafinom molibdénfémpor bevonatoló termékek, az ammónium-molibdát fejlesztése; a molibdén bányászatát, előkészítését, olvasztását és feldolgozását magában foglaló ipari lánc kialakítása. Ebben Jihun települési önkormányzata, illetve Dahszingan regionális önkormányzata tölt be vezető szerepet”.

28

| — | Saanhszi tartomány tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési tervében (29) a 31–32. oldalon a következők találhatók: „A hagyományos iparágak reformja és korszerűsítése: a nemesfémek, például a titán, a molibdén, az alumínium mélyfeldolgozásának előmozdítása”, valamint: „Vejnan (Saanhszi tartomány) legyen a molibdén fővárosa”. |
| --- | --- |

—

Saanhszi tartomány tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési tervében (29) a 31–32. oldalon a következők találhatók: „A hagyományos iparágak reformja és korszerűsítése: a nemesfémek, például a titán, a molibdén, az alumínium mélyfeldolgozásának előmozdítása”, valamint: „Vejnan (Saanhszi tartomány) legyen a molibdén fővárosa”.

29

| — | A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság ösztönzött ágazatokról készített 2020. évi jegyzéke (30) a következő ösztönzött ágazatokat sorolja fel Szecsuan tartományban: „volfrám- és molibdéntermékek, valamint volfrám- és molibdénhuzal-anyagok”. |
| --- | --- |

—

A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság ösztönzött ágazatokról készített 2020. évi jegyzéke (30) a következő ösztönzött ágazatokat sorolja fel Szecsuan tartományban: „volfrám- és molibdéntermékek, valamint volfrám- és molibdénhuzal-anyagok”.

30

| (53) | Ahogyan az a fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a molibdénágazat fejlődésének további szabályozására, és az ágazat fejlesztésének és működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. A legfontosabb nyersanyaggal, a molibdén-oxiddal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás tehát előnyös a molibdénhuzal-ágazat számára. |
| --- | --- |

(53)

Ahogyan az a fenti példákból is látható, a kínai kormány a szakpolitikai eszközök és iránymutatások széles tárházát vonultatja fel a molibdénágazat fejlődésének további szabályozására, és az ágazat fejlesztésének és működésének lényegében minden aspektusa felett ellenőrzést gyakorol. A legfontosabb nyersanyaggal, a molibdén-oxiddal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás tehát előnyös a molibdénhuzal-ágazat számára.

| (54) | A fentiek mellett a molibdénhuzal-gyártók állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy számos molibdénhuzal-gyártó közvetlen állami támogatásban részesült. Ezek közé tartozik a Xiamen Honglu Tungsten (31) és a Luoyang Hi-tech Molybdenum & Tungsten Material (32). |
| --- | --- |

(54)

A fentiek mellett a molibdénhuzal-gyártók állami támogatásokhoz is jutnak, ami egyértelműen annak a jele, hogy az államnak érdeke fűződik ehhez az ágazathoz. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy számos molibdénhuzal-gyártó közvetlen állami támogatásban részesült. Ezek közé tartozik a Xiamen Honglu Tungsten (31) és a Luoyang Hi-tech Molybdenum & Tungsten Material (32).

31

32

| (55) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához fő nyersanyagként felhasznált molibdént előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(55)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához fő nyersanyagként felhasznált molibdént előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

| (56) | E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak az ágazatban való, a (45) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira. |
| --- | --- |

(56)

E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak az ágazatban való, a (45) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

| (57) | A molibdénágazatra a (45) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. |
| --- | --- |

(57)

A molibdénágazatra a (45) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek.

| (58) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (45) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a molibdénágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(58)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (45) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a molibdénágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (59) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(59)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai; működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (60) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(60)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

| (61) | Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak az említett ténymegállapításokkal ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(61)

Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak az említett ténymegállapításokkal ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

| (62) | Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(62)

Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.2.4.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.2.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (63) | A reprezentatív ország kiválasztása adott esetben az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szint. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (33) alapján hasonló Kínáéhoz, |
| --- | --- | --- |

(63)

A reprezentatív ország kiválasztása adott esetben az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettségi szint. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa (33) alapján hasonló Kínáéhoz,

33

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (34), |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (34),

34

| — | a vonatkozó elérhető adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó elérhető adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (64) | A (38)–(40) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Indiát szándékozik megfelelő forrásnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(64)

A (38)–(40) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. E feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Indiát szándékozik megfelelő forrásnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

3.2.4.2.   A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség

A Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség

| (65) | A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság Indiát és Thaiföldet azonosította. Thaiföldet a Világbank a közepes jövedelmű országok felső sávjába, a Kínai Népköztársaságéval azonos gazdasági fejlettségű országok közé sorolja. A Bizottság azonban csak egy thaiföldi molibdénhuzal-gyártót tudott azonosítani, és a szükséges vállalati szintű információk nem voltak könnyen elérhetők. Indiát a Világbank a közepes jövedelmű országok alsó sávjába sorolja. A Bizottság legalább 18, részben molibdénhuzalt gyártó indiai vállalatot talált, és ezért annak behatóbb vizsgálatáról határozott, hogy kivételesen India felhasználható-e forrásként a torzulástól mentes költségek és árak megállapításához. |
| --- | --- |

(65)

A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság Indiát és Thaiföldet azonosította. Thaiföldet a Világbank a közepes jövedelmű országok felső sávjába, a Kínai Népköztársaságéval azonos gazdasági fejlettségű országok közé sorolja. A Bizottság azonban csak egy thaiföldi molibdénhuzal-gyártót tudott azonosítani, és a szükséges vállalati szintű információk nem voltak könnyen elérhetők. Indiát a Világbank a közepes jövedelmű országok alsó sávjába sorolja. A Bizottság legalább 18, részben molibdénhuzalt gyártó indiai vállalatot talált, és ezért annak behatóbb vizsgálatáról határozott, hogy kivételesen India felhasználható-e forrásként a torzulástól mentes költségek és árak megállapításához.

| (66) | E feljegyzéssel kapcsolatban csak a kérelmező tett észrevételt, és bár nem kifogásolta, hogy a torzulástól mentes költségek és árak megállapítása India alapján történjen, azt állította, hogy Ausztria, Németország és az USA is megfelelő ország lehet. A Bizottság azonban megállapította, hogy a Világbank minősítése szerint ezek az országok magas jövedelműek. Ezzel szemben India a közepes jövedelmű országok alsó sávjába tartozik, ennélfogva gazdasági fejlettsége elmarad a Kínai Népköztársaságétól. A közepes jövedelmű országok alsó sávjába tartozó országok, így India esetében is a termelési tényezők valószínűleg olcsóbbak, mint a magasabb gazdasági fejlettségű országokban, például Kínában. Ez valószínűleg alulbecsült rendes értéket, következésképpen alulbecsült dömpingkülönbözetet eredményez. Mivel azonban a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, amely arra keresi a választ, hogy a tényleges szinttől függetlenül valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy India kivételesen megfelelő forrásnak tekinthető a torzulástól mentes költségek és árak tekintetében, bár a rendes érték ezt követő kiszámítása valószínűleg alábecsült értéket ad. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy az alábbi (87) preambulumbekezdésben levont következtetésnek megfelelően már e nagyon óvatos megközelítés alapján megállapított rendes érték is jelentős dömpinget mutatott. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy más alternatívák vizsgálata nem szükséges. |
| --- | --- |

(66)

E feljegyzéssel kapcsolatban csak a kérelmező tett észrevételt, és bár nem kifogásolta, hogy a torzulástól mentes költségek és árak megállapítása India alapján történjen, azt állította, hogy Ausztria, Németország és az USA is megfelelő ország lehet. A Bizottság azonban megállapította, hogy a Világbank minősítése szerint ezek az országok magas jövedelműek. Ezzel szemben India a közepes jövedelmű országok alsó sávjába tartozik, ennélfogva gazdasági fejlettsége elmarad a Kínai Népköztársaságétól. A közepes jövedelmű országok alsó sávjába tartozó országok, így India esetében is a termelési tényezők valószínűleg olcsóbbak, mint a magasabb gazdasági fejlettségű országokban, például Kínában. Ez valószínűleg alulbecsült rendes értéket, következésképpen alulbecsült dömpingkülönbözetet eredményez. Mivel azonban a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, amely arra keresi a választ, hogy a tényleges szinttől függetlenül valószínű-e a dömping folytatódása vagy megismétlődése, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy India kivételesen megfelelő forrásnak tekinthető a torzulástól mentes költségek és árak tekintetében, bár a rendes érték ezt követő kiszámítása valószínűleg alábecsült értéket ad. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy az alábbi (87) preambulumbekezdésben levont következtetésnek megfelelően már e nagyon óvatos megközelítés alapján megállapított rendes érték is jelentős dömpinget mutatott. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy más alternatívák vizsgálata nem szükséges.

3.2.4.3.   A releváns adatok elérhetősége Indiában

A releváns adatok elérhetősége Indiában

| (67) | Az India termelési tényezőiről a vizsgálat irataiban rendelkezésre álló releváns adatok körültekintő elemzését követően a Bizottság a következőket állapította meg:






  — | A felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához az első és a második feljegyzés szerint szükséges inputot importálták. |
| --- | --- | --- |

(67)

Az India termelési tényezőiről a vizsgálat irataiban rendelkezésre álló releváns adatok körültekintő elemzését követően a Bizottság a következőket állapította meg:

—

A felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához az első és a második feljegyzés szerint szükséges inputot importálták.

| — | A felülvizsgálati időszakra vonatkozó ipari villamosenergia-díj a Mahárástrai Villamosenergia-szabályozási Bizottság (35) által szolgáltatott adatok formájában állt rendelkezésre. |
| --- | --- |

—

A felülvizsgálati időszakra vonatkozó ipari villamosenergia-díj a Mahárástrai Villamosenergia-szabályozási Bizottság (35) által szolgáltatott adatok formájában állt rendelkezésre.

35

| — | Az indiai munkaügyi adatokat az ország munkaügyi hivatala tette közzé az indiai munkaügyi statisztikákról szóló 2017. évi jelentésében (36) Mahárástrában, India reprezentatív államában. |
| --- | --- |

—

Az indiai munkaügyi adatokat az ország munkaügyi hivatala tette közzé az indiai munkaügyi statisztikákról szóló 2017. évi jelentésében (36) Mahárástrában, India reprezentatív államában.

36

| — | A WebFill Ltd, a felülvizsgálat tárgyát képező termék indiai gyártója könnyen elérhető pénzügyi kimutatásokkal rendelkezik, amelyek felhasználhatók az értékesítési, általános és igazgatási költségek (SGA-költségek) és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározásához. |
| --- | --- |

—

A WebFill Ltd, a felülvizsgálat tárgyát képező termék indiai gyártója könnyen elérhető pénzügyi kimutatásokkal rendelkezik, amelyek felhasználhatók az értékesítési, általános és igazgatási költségek (SGA-költségek) és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározásához.

3.2.4.4.   Indiára mint megfelelő forrásra vonatkozó következtetés

Indiára mint megfelelő forrásra vonatkozó következtetés

| (68) | A fenti elemzés alapján a Bizottság – kivételesen – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a torzulástól mentes költségek és árak tekintetében megfelelő forrásnak tekintette Indiát. A szükséges pénzügyi adatok megfelelő forrásaként a WebFill Ltd vállalatot választotta ki. A Bizottság továbbá úgy határozott, hogy a rendes érték kiszámítása során a molibdén-oxid, a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához szükséges nyersanyag torzulástól mentes költségét a GTA alapján állapítja meg. A Bizottság továbbá jelezte, hogy a munkaerő (37) és az energia (38) torzulástól mentes költségeinek kiszámításához a hivatalos indiai adatokat használja majd. |
| --- | --- |

(68)

A fenti elemzés alapján a Bizottság – kivételesen – az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a torzulástól mentes költségek és árak tekintetében megfelelő forrásnak tekintette Indiát. A szükséges pénzügyi adatok megfelelő forrásaként a WebFill Ltd vállalatot választotta ki. A Bizottság továbbá úgy határozott, hogy a rendes érték kiszámítása során a molibdén-oxid, a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához szükséges nyersanyag torzulástól mentes költségét a GTA alapján állapítja meg. A Bizottság továbbá jelezte, hogy a munkaerő (37) és az energia (38) torzulástól mentes költségeinek kiszámításához a hivatalos indiai adatokat használja majd.

37

38

3.2.5.   Termelési tényezők

Termelési tényezők

| (69) | A kérelmen alapuló összes információ, valamint a kérelmező és az érdekeltek által azt követően benyújtott információk figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  A molibdénhuzalok termelési tényezői









  Termelési tényező | Vámtarifaszám | Az adatok forrása | Előállított molibdénhuzal, EUR/kg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Molibdén-oxid | 28 25 70 10 | Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (39) | 32,44 |
| Fogyóeszközök |
| Szerszámok, tartalék alkatrészek, készletek, karbantartás, lízingköltségek, infrastruktúra és értékcsökkenés | [n.a.] | Pénzügyi beszámoló | A gyártási költségek százaléka |
| Munkaerő |
| Munkaerő | [n.a.] | Nemzeti statisztikák (India munkaügyi hivatalának Mahárástrára vonatkozó adatai), a Világbank adataival egybevetve | 0,06 |
| Energia |
| Villamos energia | [n.a.] | Nemzeti/állami szintű statisztikák (Mahárástrai Villamosenergia-ügyi Szabályozó Bizottság) | 2,71 |

(69)

A kérelmen alapuló összes információ, valamint a kérelmező és az érdekeltek által azt követően benyújtott információk figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

A molibdénhuzalok termelési tényezői

A molibdénhuzalok termelési tényezői

Termelési tényező

Vámtarifaszám

Az adatok forrása

Előállított molibdénhuzal, EUR/kg

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Molibdén-oxid

28 25 70 10

Globális Kereskedelmi Atlasz (GTA) (39)

39

32,44

Fogyóeszközök

Fogyóeszközök

Szerszámok, tartalék alkatrészek, készletek, karbantartás, lízingköltségek, infrastruktúra és értékcsökkenés

[n.a.]

Pénzügyi beszámoló

A gyártási költségek százaléka

Munkaerő

Munkaerő

Munkaerő

[n.a.]

Nemzeti statisztikák (India munkaügyi hivatalának Mahárástrára vonatkozó adatai), a Világbank adataival egybevetve

0,06

Energia

Energia

Villamos energia

[n.a.]

Nemzeti/állami szintű statisztikák (Mahárástrai Villamosenergia-ügyi Szabályozó Bizottság)

2,71

3.2.5.1.   Nyersanyagok

Nyersanyagok

| (70) | Az indiai gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság az Indiába érkező importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul. Az Indiában érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (40) 1. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a megfelelő országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. |
| --- | --- |

(70)

Az indiai gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság az Indiába érkező importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul. Az Indiában érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (40) 1. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a megfelelő országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták.

40

| (71) | A Bizottság ugyanígy nem vette figyelembe az Indiába a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 rendelet 1. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatal adatait sem. Egyrészt az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai, másrészt az importadatok egyébként is elhanyagolhatók voltak. Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal Kína kizárását követően is reprezentatív maradt. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság ugyanígy nem vette figyelembe az Indiába a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 rendelet 1. mellékletében felsorolt országokból érkező behozatal adatait sem. Egyrészt az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai, másrészt az importadatok egyébként is elhanyagolhatók voltak. Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal Kína kizárását követően is reprezentatív maradt.

| (72) | A rendes érték bizottsági módszertan szerinti megállapításához az Indiába importált termelési tényezőkre és más anyagokra vonatkozó importvámokat, valamint a belföldi fuvarozási költségeket normális esetben hozzá kell adni ezekhez az importárakhoz. Arra tekintettel, hogy jellegénél fogva e hatályvesztési felülvizsgálat annak megállapítására összpontosít, hogy folytatódott-e a dömping a felülvizsgálati időszakban, nem pedig e dömping pontos nagyságának megállapítására, a Bizottság úgy határozott, hogy felesleges kiigazítást végezni az importvámok és a belföldi fuvarozás tekintetében, mivel a kiigazítás csak növelné a rendes értéket, ennélfogva pedig az egyébként is jelentős dömpingkülönbözetet is. |
| --- | --- |

(72)

A rendes érték bizottsági módszertan szerinti megállapításához az Indiába importált termelési tényezőkre és más anyagokra vonatkozó importvámokat, valamint a belföldi fuvarozási költségeket normális esetben hozzá kell adni ezekhez az importárakhoz. Arra tekintettel, hogy jellegénél fogva e hatályvesztési felülvizsgálat annak megállapítására összpontosít, hogy folytatódott-e a dömping a felülvizsgálati időszakban, nem pedig e dömping pontos nagyságának megállapítására, a Bizottság úgy határozott, hogy felesleges kiigazítást végezni az importvámok és a belföldi fuvarozás tekintetében, mivel a kiigazítás csak növelné a rendes értéket, ennélfogva pedig az egyébként is jelentős dömpingkülönbözetet is.

3.2.5.2.   Munkaerő

Munkaerő

| (73) | Az Indiai Munkaügyi Hivatal (41) részletes információkat tesz közzé az India különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság a rendelkezésre álló statisztikákat használta fel; az indiai munkaügyi adatok legfrissebb közzétett elemzéséről (2017) készült jelentés A. melléklete szerint a NACE rendszer szerinti 25. ágazatban („Fémfeldolgozási termék gyártása, kivéve gépek, berendezések”) az éves átlagos kereset 118 191 INR/év volt. A Statisztikai Minisztérium időszakos munkaerő-felmérései azt mutatják, hogy Indiában a felülvizsgálati időszakot megelőző, ahhoz legközelebbi időszakban az éves átlagbér körülbelül 207 780 INR/év volt (lásd a rendszeres bérezésű/keresetű munkavállalók adatait a 2018/2019. évi éves jelentés munkaerő-felmérésének A-265. és A-266. lapján [372–373. o.]) (42). Minderre tekintettel a Bizottság a fentiek szerint megállapított 207 780 INR/év munkaerőköltséget vett figyelembe. Ez az összeg évi 2 800 USD-nak felel meg, és magasabb, mint az indiai átlagkereset, beleértve a mezőgazdasági ágazatot is (43), amely a munkaerő mintegy felét foglalkoztatja, és amelyben az éves átlagkereset a Világbank 2019. évi adatai szerint 2 130 USD volt (44). |
| --- | --- |

(73)

Az Indiai Munkaügyi Hivatal (41) részletes információkat tesz közzé az India különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság a rendelkezésre álló statisztikákat használta fel; az indiai munkaügyi adatok legfrissebb közzétett elemzéséről (2017) készült jelentés A. melléklete szerint a NACE rendszer szerinti 25. ágazatban („Fémfeldolgozási termék gyártása, kivéve gépek, berendezések”) az éves átlagos kereset 118 191 INR/év volt. A Statisztikai Minisztérium időszakos munkaerő-felmérései azt mutatják, hogy Indiában a felülvizsgálati időszakot megelőző, ahhoz legközelebbi időszakban az éves átlagbér körülbelül 207 780 INR/év volt (lásd a rendszeres bérezésű/keresetű munkavállalók adatait a 2018/2019. évi éves jelentés munkaerő-felmérésének A-265. és A-266. lapján [372–373. o.]) (42). Minderre tekintettel a Bizottság a fentiek szerint megállapított 207 780 INR/év munkaerőköltséget vett figyelembe. Ez az összeg évi 2 800 USD-nak felel meg, és magasabb, mint az indiai átlagkereset, beleértve a mezőgazdasági ágazatot is (43), amely a munkaerő mintegy felét foglalkoztatja, és amelyben az éves átlagkereset a Világbank 2019. évi adatai szerint 2 130 USD volt (44).

41

42

43

44

3.2.5.3.   Villamos energia

Villamos energia

| (74) | Indiát 28 állam és 8 szövetségi terület alkotja (45), ebből az indiai gyár- és feldolgozóipar több mint 70 %-a hét államra koncentrálódik. A több iparággal rendelkező hét állam közül Mahárástra tekinthető e vizsgálat szempontjából reprezentatív államnak, mivel azon államok egyike, ahol összességében a gyárak nagyobb része található. Ennek alapján a Bizottság a Mahárástrai Villamosenergia-ügyi Szabályozó Bizottság által közzétett villamosenergia-árstatisztikákat használta fel (46). A felülvizsgálati időszak alatt Mahárástrában az ipari villamosenergia-díj 8,50 INR/kWh (0,10 EUR/kWh) volt, amelyet a Mahárástrai Villamosenergia-ügyi Szabályozó Bizottság kiadványa is közöl (47). |
| --- | --- |

(74)

Indiát 28 állam és 8 szövetségi terület alkotja (45), ebből az indiai gyár- és feldolgozóipar több mint 70 %-a hét államra koncentrálódik. A több iparággal rendelkező hét állam közül Mahárástra tekinthető e vizsgálat szempontjából reprezentatív államnak, mivel azon államok egyike, ahol összességében a gyárak nagyobb része található. Ennek alapján a Bizottság a Mahárástrai Villamosenergia-ügyi Szabályozó Bizottság által közzétett villamosenergia-árstatisztikákat használta fel (46). A felülvizsgálati időszak alatt Mahárástrában az ipari villamosenergia-díj 8,50 INR/kWh (0,10 EUR/kWh) volt, amelyet a Mahárástrai Villamosenergia-ügyi Szabályozó Bizottság kiadványa is közöl (47).

45

46

47

3.2.5.4.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (75) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának második albekezdése szerint „[a] képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(75)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának második albekezdése szerint „[a] képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

[a] képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (76) | A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelem adatai alapján a Bizottság megállapította, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt képviselnek a teljes gyártási költségen és a munkaerőköltségen belül. Ezt követően a Bizottság az általános előállítási költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy a gyártott modelltől függően az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére. |
| --- | --- |

(76)

A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelem adatai alapján a Bizottság megállapította, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt képviselnek a teljes gyártási költségen és a munkaerőköltségen belül. Ezt követően a Bizottság az általános előállítási költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy a gyártott modelltől függően az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta az előállítási költség torzulástól mentes értékére.

| (77) | A gyártási általános költségek, az SGA-költségek, a nyereség és az értékcsökkenés torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításakor a Bizottság a WebFill Ltd 2020–2021-es időszakra vonatkozó, a Dun & Bradstreettől származó pénzügyi adataira, valamint az ugyanezen vállalat honlapján elérhető pénzügyi kimutatásban közölt adatokra támaszkodott (48). Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(77)

A gyártási általános költségek, az SGA-költségek, a nyereség és az értékcsökkenés torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításakor a Bizottság a WebFill Ltd 2020–2021-es időszakra vonatkozó, a Dun & Bradstreettől származó pénzügyi adataira, valamint az ugyanezen vállalat honlapján elérhető pénzügyi kimutatásban közölt adatokra támaszkodott (48). Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

48

a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

3.2.6.   A rendes érték kiszámítása

A rendes érték kiszámítása

| (78) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően meghatározta a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártelepi paritáson számított rendes értékét. |
| --- | --- |

(78)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően meghatározta a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártelepi paritáson számított rendes értékét.

| (79) | A Bizottság elsőként a torzulásoktól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a molibdénhuzal előállításához felhasznált egyes tényezőkre (az anyagokra és a munkaerőre) vonatkozóan. A Bizottság az ellenőrzés során megvizsgálta a kérelmező által közölt felhasználási arányok helytállóságát. A Bizottság ezt követően megszorozta a felhasználási tényezőket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerinti rendes érték meghatározásának forrásaként Indiában megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság elsőként a torzulásoktól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a molibdénhuzal előállításához felhasznált egyes tényezőkre (az anyagokra és a munkaerőre) vonatkozóan. A Bizottság az ellenőrzés során megvizsgálta a kérelmező által közölt felhasználási arányok helytállóságát. A Bizottság ezt követően megszorozta a felhasználási tényezőket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerinti rendes érték meghatározásának forrásaként Indiában megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel.

| (80) | A Bizottság a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása után azokat kiigazította az általános előállítási költségekkel, az SGA-költségekkel, a nyereséggel, valamint az értékcsökkenéssel. Ezeket a WebFill Ltd pénzügyi kimutatásai alapján határozta meg (lásd a 3.2.3.1. szakaszt). A Bizottság a következő tételekkel egészítette ki a torzulástól mentes gyártási költséget:






  — | gyártási általános költségek és értékcsökkenés (lásd a (75) és (76) preambulumbekezdést), amelyek együttesen a kérelemben szereplő adatok alapján az anyagköltségek 17 %-át tették ki, |
| --- | --- | --- |

(80)

A Bizottság a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása után azokat kiigazította az általános előállítási költségekkel, az SGA-költségekkel, a nyereséggel, valamint az értékcsökkenéssel. Ezeket a WebFill Ltd pénzügyi kimutatásai alapján határozta meg (lásd a 3.2.3.1. szakaszt). A Bizottság a következő tételekkel egészítette ki a torzulástól mentes gyártási költséget:

—

gyártási általános költségek és értékcsökkenés (lásd a (75) és (76) preambulumbekezdést), amelyek együttesen a kérelemben szereplő adatok alapján az anyagköltségek 17 %-át tették ki,

| — | SGA- és egyéb költségek, amelyek együttesen a WebFill Ltd anyagköltségének 16,3 %-át tették ki, valamint |
| --- | --- |

—

SGA- és egyéb költségek, amelyek együttesen a WebFill Ltd anyagköltségének 16,3 %-át tették ki, valamint

| — | nyereség, amelynek aránya a WebFill Ltd által elért nyereség alapján a teljes előállítási költség 4,8 %-át tette ki. |
| --- | --- |

—

nyereség, amelynek aránya a WebFill Ltd által elért nyereség alapján a teljes előállítási költség 4,8 %-át tette ki.

3.2.7.   Exportár

Exportár

| (81) | Az együttműködés hiánya miatt az exportárak megállapítása az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján történt. A Bizottság az exportárak megállapításához az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján létrehozott adatbázisban (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) szereplő kínai behozatali adatokat használta fel. |
| --- | --- |

(81)

Az együttműködés hiánya miatt az exportárak megállapítása az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján történt. A Bizottság az exportárak megállapításához az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján létrehozott adatbázisban (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) szereplő kínai behozatali adatokat használta fel.

| (82) | Tekintettel a kínai behozatal viszonylag alacsony volumenére, amely az uniós felhasználás kevesebb mint 1 %-át tette ki, a Bizottság megvizsgálta, hogy ezek az árak megbízhatónak és reprezentatívnak tekinthetők-e. Ennek kapcsán a Bizottság megállapította, hogy az Unióba irányuló kínai export átlagára ugyanabba az ártartományba esik, mint az egyéb fő harmadik országokba irányuló kínai export (lásd az alábbi (92) preambulumbekezdést). Az Unióba irányuló kivitel árai továbbá az ártartomány alsó határán helyezkedtek el. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az árak – bár alacsony mennyiségeken alapulnak – kellően megbízhatóak és reprezentatívak ahhoz, hogy alapul szolgáljanak az exportár dömpingszámítási célú megállapításához. |
| --- | --- |

(82)

Tekintettel a kínai behozatal viszonylag alacsony volumenére, amely az uniós felhasználás kevesebb mint 1 %-át tette ki, a Bizottság megvizsgálta, hogy ezek az árak megbízhatónak és reprezentatívnak tekinthetők-e. Ennek kapcsán a Bizottság megállapította, hogy az Unióba irányuló kínai export átlagára ugyanabba az ártartományba esik, mint az egyéb fő harmadik országokba irányuló kínai export (lásd az alábbi (92) preambulumbekezdést). Az Unióba irányuló kivitel árai továbbá az ártartomány alsó határán helyezkedtek el. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek az árak – bár alacsony mennyiségeken alapulnak – kellően megbízhatóak és reprezentatívak ahhoz, hogy alapul szolgáljanak az exportár dömpingszámítási célú megállapításához.

| (83) | Tekintettel továbbá arra, hogy az árakat az adatbázis költség, biztosítás és fuvardíj (CIF) paritáson tünteti fel, a Bizottság azokat gyártelepi szintre igazította úgy, hogy levonta a Kína és az uniós határ közötti szállítási és biztosítási költség megfelelő összegét. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság ugyanazt a százalékos kiigazítási mértéket alkalmazta, mint az eredeti dömpingellenes vizsgálat során (49) (1,84 %). |
| --- | --- |

(83)

Tekintettel továbbá arra, hogy az árakat az adatbázis költség, biztosítás és fuvardíj (CIF) paritáson tünteti fel, a Bizottság azokat gyártelepi szintre igazította úgy, hogy levonta a Kína és az uniós határ közötti szállítási és biztosítási költség megfelelő összegét. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság ugyanazt a százalékos kiigazítási mértéket alkalmazta, mint az eredeti dömpingellenes vizsgálat során (49) (1,84 %).

49

3.2.8.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (84) | A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat.

| (85) | mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Kínából exportált terméktípusokat nem lehetett meghatározni. A terméktípusonkénti összehasonlítást ennek következtében nem volt mód elvégezni. |
| --- | --- |

(85)

mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Kínából exportált terméktípusokat nem lehetett meghatározni. A terméktípusonkénti összehasonlítást ennek következtében nem volt mód elvégezni.

3.2.9.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (86) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján határozta meg úgy, hogy az India mint megfelelő forrás adataiból számított rendes értéket összehasonlította a statisztikák szerinti átlagos kínai exportár gyártelepi szintre átszámított értékével. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján határozta meg úgy, hogy az India mint megfelelő forrás adataiból számított rendes értéket összehasonlította a statisztikák szerinti átlagos kínai exportár gyártelepi szintre átszámított értékével.

| (87) | A Bizottság a rendelkezésre álló adatok alapján 44,98 %-os dömpingkülönbözetet számított ki. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság a rendelkezésre álló adatok alapján 44,98 %-os dömpingkülönbözetet számított ki.

| (88) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

4.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (89) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá






  (1) | a Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitást; |
| --- | --- | --- |

(89)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá

(1)

a Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitást;

| (2) | az uniós piac vonzerejét; |
| --- | --- |

(2)

az uniós piac vonzerejét;

| (3) | a harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolatot; valamint |
| --- | --- |

(3)

a harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolatot; valamint

| (4) | az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatot. |
| --- | --- |

(4)

az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatot.

4.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (90) | A kérelem szerint a kínai gyártók termelési kapacitása körülbelül 3 500 tonna/év, azaz a teljes uniós felhasználás több mint 19-szerese. |
| --- | --- |

(90)

A kérelem szerint a kínai gyártók termelési kapacitása körülbelül 3 500 tonna/év, azaz a teljes uniós felhasználás több mint 19-szerese.

| (91) | Kína együttműködésének hiányában a Bizottság az előző hatályvesztési felülvizsgálat során tett ténymegállapítása alapján becsülte meg a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást. Az említett vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a kapacitáskihasználás mértéke körülbelül 20–25 %-os volt. Az ezt cáfoló információk hiányában a Bizottság a mostani felülvizsgálati időszakra vonatkozóan is hasonló mértékű kapacitáskihasználást feltételezett. Tekintettel arra, hogy Kínában a molibdénhuzal becsült termelési kapacitása körülbelül 3 500 tonna, a Bizottság becslése szerint a szabad kapacitás legalább 2 500 tonna, ami több mint 15-szöröse az uniós felhasználásnak. |
| --- | --- |

(91)

Kína együttműködésének hiányában a Bizottság az előző hatályvesztési felülvizsgálat során tett ténymegállapítása alapján becsülte meg a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást. Az említett vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a kapacitáskihasználás mértéke körülbelül 20–25 %-os volt. Az ezt cáfoló információk hiányában a Bizottság a mostani felülvizsgálati időszakra vonatkozóan is hasonló mértékű kapacitáskihasználást feltételezett. Tekintettel arra, hogy Kínában a molibdénhuzal becsült termelési kapacitása körülbelül 3 500 tonna, a Bizottság becslése szerint a szabad kapacitás legalább 2 500 tonna, ami több mint 15-szöröse az uniós felhasználásnak.

4.2.   A harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolat

A harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolat

| (92) | A kínai gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság kereskedelmi statisztikák alapján elemezte a kínai árazási magatartást. Az Unión kívüli fő exportpiacokon, azaz Indiában, Koreában és Vietnámban alkalmazott kínai árak 28–41 EUR/kg között mozogtak, ugyanakkor a kínai export 33,80 EUR/kg áron érkezett az EU-ba a felülvizsgálati időszakban (lásd a (107) preambulumbekezdést). Ezek az árak jelentősen alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon alkalmazott árak. Valójában a kínai exportáló gyártók átlagos értékesítési ára az Uniótól eltérő valamennyi országban 40 EUR/kg volt, ami körülbelül [25–35] %-kal alacsonyabb, mint az uniós piacon alkalmazott átlagár. |
| --- | --- |

(92)

A kínai gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság kereskedelmi statisztikák alapján elemezte a kínai árazási magatartást. Az Unión kívüli fő exportpiacokon, azaz Indiában, Koreában és Vietnámban alkalmazott kínai árak 28–41 EUR/kg között mozogtak, ugyanakkor a kínai export 33,80 EUR/kg áron érkezett az EU-ba a felülvizsgálati időszakban (lásd a (107) preambulumbekezdést). Ezek az árak jelentősen alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon alkalmazott árak. Valójában a kínai exportáló gyártók átlagos értékesítési ára az Uniótól eltérő valamennyi országban 40 EUR/kg volt, ami körülbelül [25–35] %-kal alacsonyabb, mint az uniós piacon alkalmazott átlagár.

4.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (93) | A (150)–(152) preambulumbekezdésben kifejtett módon az uniós piac mind mérete, mind pedig az árak szempontjából vonzó. |
| --- | --- |

(93)

A (150)–(152) preambulumbekezdésben kifejtett módon az uniós piac mind mérete, mind pedig az árak szempontjából vonzó.

4.4.   Az intézkedések kijátszásának gyakorlata

Az intézkedések kijátszásának gyakorlata

| (94) | 2012-ben és 2013-ban két kijátszásellenes vizsgálat megállapította, hogy átrakodással vagy a termék kismértékű módosításával az intézkedések kijátszására került sor. Ez egyrészt a Malajziában feladott molibdénhuzal behozatalát (50), másrészt a Kínából származó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalát (51) érintette. 2015. október 30-án, a harmadik kijátszásellenes vizsgálatot követően a Bizottság az intézkedéseket kiterjesztette a legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 4,0 mm-t meghaladó, de legfeljebb 11,0 mm legnagyobb keresztmetszetű molibdénhuzalra (52). A hatályban lévő intézkedések kijátszására irányuló erőfeszítések azt mutatják, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói számára. |
| --- | --- |

(94)

2012-ben és 2013-ban két kijátszásellenes vizsgálat megállapította, hogy átrakodással vagy a termék kismértékű módosításával az intézkedések kijátszására került sor. Ez egyrészt a Malajziában feladott molibdénhuzal behozatalát (50), másrészt a Kínából származó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalát (51) érintette. 2015. október 30-án, a harmadik kijátszásellenes vizsgálatot követően a Bizottság az intézkedéseket kiterjesztette a legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 4,0 mm-t meghaladó, de legfeljebb 11,0 mm legnagyobb keresztmetszetű molibdénhuzalra (52). A hatályban lévő intézkedések kijátszására irányuló erőfeszítések azt mutatják, hogy az uniós piac vonzó a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói számára.

50

51

52

4.5.   Következtetés

Következtetés

| (95) | A vizsgálat a felülvizsgálati időszakban dömpinget mutatott ki, amely az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg folytatódni fog. Az intézkedések hatályvesztése esetén a dömpingelt behozatal valószínűleg jelentős mennyiségben lépne be az uniós piacra, tekintettel a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra és arra, hogy az értékesítést az egyéb harmadik országokból az Unióba irányíthatják az uniós piac magasabb árai miatt. |
| --- | --- |

(95)

A vizsgálat a felülvizsgálati időszakban dömpinget mutatott ki, amely az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg folytatódni fog. Az intézkedések hatályvesztése esetén a dömpingelt behozatal valószínűleg jelentős mennyiségben lépne be az uniós piacra, tekintettel a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra és arra, hogy az értékesítést az egyéb harmadik országokból az Unióba irányíthatják az uniós piac magasabb árai miatt.

5.   KÁR

KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (96) | Az uniós gazdasági ágazatban az eredeti vizsgálat és a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat óta nem történtek jelentős strukturális változások. A figyelembe vett időszakban két gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(96)

Az uniós gazdasági ágazatban az eredeti vizsgálat és a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat óta nem történtek jelentős strukturális változások. A figyelembe vett időszakban két gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (97) | A Bizottság a felülvizsgálati időszakra jutó teljes uniós termelést [198 000–232 000] kilogrammban állapította meg. A Bizottság ezt a számadatot a kérelmező által kitöltött makrogazdasági kérdőív alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság a felülvizsgálati időszakra jutó teljes uniós termelést [198 000–232 000] kilogrammban állapította meg. A Bizottság ezt a számadatot a kérelmező által kitöltött makrogazdasági kérdőív alapján határozta meg.

| (98) | mivel a kár értékeléséhez kapcsolódó adatokat elsősorban az egyetlen együttműködő uniós gyártó közölte, illetve adott esetben becsülte a nem együttműködő másik uniós gyártóra vonatkozóan, egyes számadatok az alapul szolgáló adatok bizalmas jellege miatt indexált formában vagy tartományként szerepelnek. |
| --- | --- |

(98)

mivel a kár értékeléséhez kapcsolódó adatokat elsősorban az egyetlen együttműködő uniós gyártó közölte, illetve adott esetben becsülte a nem együttműködő másik uniós gyártóra vonatkozóan, egyes számadatok az alapul szolgáló adatok bizalmas jellege miatt indexált formában vagy tartományként szerepelnek.

5.2.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (99) | A Bizottság a felülvizsgálati időszakra jutó teljes uniós felhasználást [148 000–174 000] kilogrammban állapította meg. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ alapján határozta meg. Ennek során i. figyelembe vette az uniós gazdasági ágazat teljes uniós értékesítését a kérelmező által a makrogazdasági kérdőívre adott válaszában közöltek szerint, amelyhez ii. hozzáadta az EU-ba irányuló behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisnak megfelelően. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság a felülvizsgálati időszakra jutó teljes uniós felhasználást [148 000–174 000] kilogrammban állapította meg. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ alapján határozta meg. Ennek során i. figyelembe vette az uniós gazdasági ágazat teljes uniós értékesítését a kérelmező által a makrogazdasági kérdőívre adott válaszában közöltek szerint, amelyhez ii. hozzáadta az EU-ba irányuló behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisnak megfelelően.

| (100) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (kg) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | [208 000 –243 000 ] | [207 000 –242 000 ] | [157 000 –184 000 ] | [148 000 –174 000 ] |
| Index | 100 | 99 | 76 | 72 |
| Forrás: kitöltött, ellenőrzött mikro- és makrogazdasági kérdőívek és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(100)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (kg)

Uniós felhasználás (kg)

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

[208 000 –243 000 ]

[207 000 –242 000 ]

[157 000 –184 000 ]

[148 000 –174 000 ]

Index

Index

100

100

99

99

76

76

72

72

Forrás: kitöltött, ellenőrzött mikro- és makrogazdasági kérdőívek és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (101) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 2017-hez képest jelentősen, 28 %-kal csökkent. Konkrétabban 2018-ban 1 százalékponttal csökkent, majd 2019-ben 23 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig további 4 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(101)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 2017-hez képest jelentősen, 28 %-kal csökkent. Konkrétabban 2018-ban 1 százalékponttal csökkent, majd 2019-ben 23 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig további 4 százalékponttal csökkent.

| (102) | A molibdénhuzal uniós felhasználásának az eredeti vizsgálat óta és a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenése főként a gépjárműiparban bekövetkezett technológiai fejleményekkel és azzal magyarázható, hogy az automata váltók fokozatosan teret nyernek a molibdénhuzalok fő alkalmazási területét adó kézi váltókkal szemben. |
| --- | --- |

(102)

A molibdénhuzal uniós felhasználásának az eredeti vizsgálat óta és a figyelembe vett időszakban tapasztalt csökkenése főként a gépjárműiparban bekövetkezett technológiai fejleményekkel és azzal magyarázható, hogy az automata váltók fokozatosan teret nyernek a molibdénhuzalok fő alkalmazási területét adó kézi váltókkal szemben.

5.3.   Az érintett országból származó behozatal

Az érintett országból származó behozatal

5.3.1.   Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

Az érintett országból származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (103) | A Bizottság a Kínából az Unióba érkező behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rendelkezésre álló adatok alapján állapította meg. A behozatal piaci részesedését a behozatal volumenének a teljes uniós felhasználáshoz viszonyított százalékos arányaként határozta meg. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság a Kínából az Unióba érkező behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rendelkezésre álló adatok alapján állapította meg. A behozatal piaci részesedését a behozatal volumenének a teljes uniós felhasználáshoz viszonyított százalékos arányaként határozta meg.

| (104) | Az érintett országból az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (kg) és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból érkező behozatal volumene (kg) | [190 –220 ] | [160 –190 ] | [250 –290 ] | [520 –610 ] |
| Index | 100 | 84 | 130 | 271 |
| Piaci részesedés | 0,1  % | 0,1  % | 0,2  % | 0,4  % |
| Index | 100 | 84 | 172 | 380 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis és a makrogazdasági kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok. |

(104)

Az érintett országból az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene (kg) és piaci részesedése

A behozatal volumene (kg) és piaci részesedése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az érintett országból érkező behozatal volumene (kg)

[190 –220 ]

[160 –190 ]

[250 –290 ]

[520 –610 ]

Index

Index

100

100

84

84

130

130

271

271

Piaci részesedés

0,1  %

0,1  %

0,2  %

0,4  %

Index

Index

100

100

84

84

172

172

380

380

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis és a makrogazdasági kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.

Forrás:

| (105) | Bár a Kínából az EU-ba irányuló behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt 171 %-kal nőtt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék volumene alacsony, a kínai behozatal piaci részesedése pedig 1 % alatt maradt a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(105)

Bár a Kínából az EU-ba irányuló behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt 171 %-kal nőtt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék volumene alacsony, a kínai behozatal piaci részesedése pedig 1 % alatt maradt a felülvizsgálati időszakban.

5.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (106) | mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínára vonatkozó mennyisége és értéke alapján határozta meg a behozatali árakat. |
| --- | --- |

(106)

mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínára vonatkozó mennyisége és értéke alapján határozta meg a behozatali árakat.

| (107) | Az érintett országból az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importárak (EUR/kg) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 79,05 | 60,40 | 33,65 | 33,80 |
| Index | 100 | 76 | 43 | 43 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(107)

Az érintett országból az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importárak (EUR/kg)

Importárak (EUR/kg)

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Kína

79,05

60,40

33,65

33,80

Index

Index

100

100

76

76

43

43

43

43

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (108) | 2017 és 2019 között a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából az Unióba érkező termék átlagos importára folyamatosan és meredeken, 57 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban az így elért szinten maradt. A kis volumen ellenére évek óta következetesen ugyanaz a tendencia érvényesül, amely ellentétes a nyersanyagárak alakulásával, azon belül is a molibdén-oxid árának különösen 2017-ben, valamint 2018 és 2019 között tapasztalt emelkedésével (53). |
| --- | --- |

(108)

2017 és 2019 között a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából az Unióba érkező termék átlagos importára folyamatosan és meredeken, 57 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban az így elért szinten maradt. A kis volumen ellenére évek óta következetesen ugyanaz a tendencia érvényesül, amely ellentétes a nyersanyagárak alakulásával, azon belül is a molibdén-oxid árának különösen 2017-ben, valamint 2018 és 2019 között tapasztalt emelkedésével (53).

53

| (109) | Az átlagos importár a felülvizsgálati időszakban [52–67] %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat átlagárának. |
| --- | --- |

(109)

Az átlagos importár a felülvizsgálati időszakban [52–67] %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat átlagárának.

| (110) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában azonban a Kínából az Unióba exportált terméktípusokat nem lehetett meghatározni, így a típusonkénti összehasonlítás sem volt lehetséges. |
| --- | --- |

(110)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában azonban a Kínából az Unióba exportált terméktípusokat nem lehetett meghatározni, így a típusonkénti összehasonlítás sem volt lehetséges.

5.4.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (111) | A molibdénhuzal egyéb harmadik országokból az Unióba érkező behozatalának (összesített) volumene, valamint annak piaci részesedése és ára a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína kivételével valamennyi harmadik ország összesen | Volumen (kg) | [340 –400 ] | [240 –280 ] | [90 –110 ] | [380 –450 ] |
| | Index | 100 | 69 | 27 | 112 |
| | Piaci részesedés | 0,2  % | 0,1  % | 0,1  % | 0,3  % |
| | Index | 100 | 70 | 36 | 157 |
| | Átlagár (EUR/kg) | 134,40 | 96,23 | 96,14 | 147,59 |
| | Index | 100 | 72 | 72 | 110 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis és a makrogazdasági kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok. |

(111)

A molibdénhuzal egyéb harmadik országokból az Unióba érkező behozatalának (összesített) volumene, valamint annak piaci részesedése és ára a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Kína kivételével valamennyi harmadik ország összesen

Volumen (kg)

[340 –400 ]

[240 –280 ]

[90 –110 ]

[380 –450 ]

Index

Index

100

100

69

69

27

27

112

112

Piaci részesedés

0,2  %

0,1  %

0,1  %

0,3  %

Index

Index

100

100

70

70

36

36

157

157

Átlagár (EUR/kg)

134,40

96,23

96,14

147,59

Index

Index

100

100

72

72

72

72

110

110

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis és a makrogazdasági kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.

Forrás:

| (112) | A figyelembe vett időszak alatt a molibdénhuzal Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatalának együttes volumene alacsonyabb volt, mint a Kínából származó molibdénhuzal importvolumene ugyanebben az időszakban, és a piaci részesedés jóval 1 % alatt maradt. Nagyon kis mennyiségek érkeztek Indiából, Hongkongból, Ukrajnából és az USA-ból. A harmadik országok importárai sokkal magasabbak voltak, mint a kínai exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat árai. Ez valószínűleg annak tudható be, hogy kis mennyiségben értékesített speciális réspiaci termékekről van szó. |
| --- | --- |

(112)

A figyelembe vett időszak alatt a molibdénhuzal Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatalának együttes volumene alacsonyabb volt, mint a Kínából származó molibdénhuzal importvolumene ugyanebben az időszakban, és a piaci részesedés jóval 1 % alatt maradt. Nagyon kis mennyiségek érkeztek Indiából, Hongkongból, Ukrajnából és az USA-ból. A harmadik országok importárai sokkal magasabbak voltak, mint a kínai exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat árai. Ez valószínűleg annak tudható be, hogy kis mennyiségben értékesített speciális réspiaci termékekről van szó.

5.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (113) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(113)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

| (114) | A kár meghatározásához külön adatállományok álltak a Bizottság rendelkezésére a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók esetében. A makrogazdasági mutatók tekintetében a Bizottság a Plansee SE által a kérdőívre adott válaszában közölt, illetve a másik uniós gyártóra vonatkozóan ugyanott becsült adatokra támaszkodott. A mikrogazdasági mutatók tekintetében a Bizottság a Plansee SE kérdőívre adott válaszában szereplő adatokra támaszkodott. Mivel a Plansee SE a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós értékesítés mintegy [86–94] %-át képviselte, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy mindkét adatkészlet reprezentatív az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve. |
| --- | --- |

(114)

A kár meghatározásához külön adatállományok álltak a Bizottság rendelkezésére a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók esetében. A makrogazdasági mutatók tekintetében a Bizottság a Plansee SE által a kérdőívre adott válaszában közölt, illetve a másik uniós gyártóra vonatkozóan ugyanott becsült adatokra támaszkodott. A mikrogazdasági mutatók tekintetében a Bizottság a Plansee SE kérdőívre adott válaszában szereplő adatokra támaszkodott. Mivel a Plansee SE a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós értékesítés mintegy [86–94] %-át képviselte, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy mindkét adatkészlet reprezentatív az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére nézve.

| (115) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(115)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (116) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(116)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

5.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

5.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (117) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (kg)

  (index) | 100 | 111 | 75 | 70 |
| Termelési kapacitás (kg) (index) | 100 | 100 | 85 | 80 |
| Kapacitáskihasználtság (index) | 100 | 111 | 88 | 87 |
| Forrás: a makro- és a mikrogazdasági kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok. |

(117)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (kg)

(index)

(index)

100

100

111

111

75

75

70

70

Termelési kapacitás (kg) (index)

(index)

100

100

100

100

85

85

80

80

Kapacitáskihasználtság (index)

(index)

100

100

111

111

88

88

87

87

Forrás: a makro- és a mikrogazdasági kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.

Forrás:

| (118) | A termelési volumen 30 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban 2018-ban 11 százalékponttal nőtt, majd 2019-ben 36 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig további 5 százalékponttal csökkent. Ez a csökkenés a piaci keresletnek a fenti (102) preambulumbekezdésben ismertetett visszaeséséből eredt. |
| --- | --- |

(118)

A termelési volumen 30 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Konkrétabban 2018-ban 11 százalékponttal nőtt, majd 2019-ben 36 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig további 5 százalékponttal csökkent. Ez a csökkenés a piaci keresletnek a fenti (102) preambulumbekezdésben ismertetett visszaeséséből eredt.

| (119) | A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban összességében 20 %-kal csökkent, főként a piaci kereslet csökkenése és a gyártósorok ezt követő, eltérő termékekre való átállása miatt, ugyanis egy adott gyártósort különböző terméktípusokhoz használnak, amelyek közül a felülvizsgálat tárgyát képező termék az egyik. |
| --- | --- |

(119)

A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban összességében 20 %-kal csökkent, főként a piaci kereslet csökkenése és a gyártósorok ezt követő, eltérő termékekre való átállása miatt, ugyanis egy adott gyártósort különböző terméktípusokhoz használnak, amelyek közül a felülvizsgálat tárgyát képező termék az egyik.

| (120) | A termelési volumennek és a termelési kapacitásnak a figyelembe vett időszak alatti párhuzamos csökkenése a kapacitáskihasználás mérsékelt, 13 %-os csökkenését eredményezte a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(120)

A termelési volumennek és a termelési kapacitásnak a figyelembe vett időszak alatti párhuzamos csökkenése a kapacitáskihasználás mérsékelt, 13 %-os csökkenését eredményezte a figyelembe vett időszak alatt.

5.5.2.2.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (121) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban.

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene (kg) és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítés (index) | 100 | 99 | 76 | 71 |
| Piaci részesedés | 99,7  % | 99,8  % | 99,8  % | 99,4  % |
| Index | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Értékesítések a kötött piacon | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Forrás: a makro- és a mikrogazdasági kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok. |

(121)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban.

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene (kg) és piaci részesedése

Az értékesítés volumene (kg) és piaci részesedése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Értékesítés (index)

(index)

100

100

99

99

76

76

71

71

Piaci részesedés

99,7  %

99,8  %

99,8  %

99,4  %

Index

Index

100

100

100

100

100

100

100

100

Értékesítések a kötött piacon

0

0

0

0

Forrás: a makro- és a mikrogazdasági kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.

Forrás:

| (122) | Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítése az Unió piacán számottevően, 29 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítés 2017–2018 során viszonylag stabilan alakult, majd 2019-ben 23 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig további 5 százalékponttal csökkent. A visszaesés oka az uniós piaci keresletnek a fenti (102) preambulumbekezdésben kifejtett csökkenése volt. |
| --- | --- |

(122)

Az uniós gazdasági ágazat teljes értékesítése az Unió piacán számottevően, 29 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítés 2017–2018 során viszonylag stabilan alakult, majd 2019-ben 23 százalékponttal, a felülvizsgálati időszakban pedig további 5 százalékponttal csökkent. A visszaesés oka az uniós piaci keresletnek a fenti (102) preambulumbekezdésben kifejtett csökkenése volt.

| (123) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalával szemben hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatása, valamint annak következtében, hogy az EU-n és Kínán kívül a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen más országban sem gyártják jelentős volumenben, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban megőrizte domináns, 99,4 %-os piaci részesedését. |
| --- | --- |

(123)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalával szemben hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatása, valamint annak következtében, hogy az EU-n és Kínán kívül a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen más országban sem gyártják jelentős volumenben, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban megőrizte domináns, 99,4 %-os piaci részesedését.

5.5.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (124) | mivel mind az uniós felhasználás, mind az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 29 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, a piaci részesedés változatlan maradt. |
| --- | --- |

(124)

mivel mind az uniós felhasználás, mind az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 29 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, a piaci részesedés változatlan maradt.

5.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (125) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az alkalmazottak száma (index) | 100 | 133 | 125 | 125 |
| Termelékenység (index) | 100 | 94 | 67 | 64 |
| Forrás: a makro- és a mikrogazdasági kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok. |

(125)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az alkalmazottak száma (index)

(index)

100

100

133

133

125

125

125

125

Termelékenység (index)

(index)

100

100

94

94

67

67

64

64

Forrás: a makro- és a mikrogazdasági kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok.

Forrás:

| (126) | Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszakban 25 %-kal nőtt. A termelékenység azonban ugyanebben az időszakban 36 %-kal csökkent a piaci kereslet visszaesése és a termelés ezt követő visszaesése miatt. |
| --- | --- |

(126)

Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszakban 25 %-kal nőtt. A termelékenység azonban ugyanebben az időszakban 36 %-kal csökkent a piaci kereslet visszaesése és a termelés ezt követő visszaesése miatt.

5.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (127) | A (86)–(88) preambulumbekezdésben kifejtett módon a megállapított dömpingkülönbözet valamivel 45 % alatt volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott. A korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során az uniós gazdasági ágazat a korábbi dömping hatásaiból való felépülés jeleit mutatta. A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat figyelembe vett időszaka alatt tovább zajlott a felépülési folyamat, amit különösen az is bizonyít, hogy a nyereség a piac zsugorodása ellenére a teljes időszak alatt egészséges szinten marad, az alábbiak szerint. |
| --- | --- |

(127)

A (86)–(88) preambulumbekezdésben kifejtett módon a megállapított dömpingkülönbözet valamivel 45 % alatt volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott. A korábbi hatályvesztési felülvizsgálat során az uniós gazdasági ágazat a korábbi dömping hatásaiból való felépülés jeleit mutatta. A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat figyelembe vett időszaka alatt tovább zajlott a felépülési folyamat, amit különösen az is bizonyít, hogy a nyereség a piac zsugorodása ellenére a teljes időszak alatt egészséges szinten marad, az alábbiak szerint.

5.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

5.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (128) | A Plansee SE által az Unió piacán független vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységára a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/kg) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (index) | 100 | 99 | 108 | 100 |
| Gyártási egységköltség (index) | 100 | 107 | 118 | 100 |
| Forrás: kitöltött és ellenőrzött kérdőív. |

(128)

A Plansee SE által az Unió piacán független vevőknek felszámított átlagos értékesítési egységára a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/kg)

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/kg)

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (index)

100

100

99

99

108

108

100

100

Gyártási egységköltség (index)

100

100

107

107

118

118

100

100

Forrás: kitöltött és ellenőrzött kérdőív.

Forrás:

| (129) | Az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végrehajtott uniós értékesítésének átlagos egységára a figyelembe vett időszakban stabil maradt, kivéve 2019-et, amikor az átlagár 2017-hez képest 8 százalékponttal emelkedett. |
| --- | --- |

(129)

Az uniós gazdasági ágazat független vevők részére végrehajtott uniós értékesítésének átlagos egységára a figyelembe vett időszakban stabil maradt, kivéve 2019-et, amikor az átlagár 2017-hez képest 8 százalékponttal emelkedett.

| (130) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos előállítási költsége a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt, bár időszakosan, 2018-ban 7 százalékponttal, 2019-ben pedig további 11 százalékponttal nőtt 2017-hez képest. |
| --- | --- |

(130)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos előállítási költsége a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt, bár időszakosan, 2018-ban 7 százalékponttal, 2019-ben pedig további 11 százalékponttal nőtt 2017-hez képest.

5.5.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (131) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (index, EUR) | 100 | 142 | 114 | 115 |
| Forrás: kitöltött és ellenőrzött kérdőív. |

(131)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (index, EUR)

(index, EUR)

100

100

142

142

114

114

115

115

Forrás: kitöltött és ellenőrzött kérdőív.

Forrás:

| (132) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 15 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, 2018-ban azonban időszakos jellegű meredek, 42 %-os növekedés volt megfigyelhető. |
| --- | --- |

(132)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 15 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, 2018-ban azonban időszakos jellegű meredek, 42 %-os növekedés volt megfigyelhető.

5.5.3.3.   Készletek

Készletek

| (133) | Az uniós gazdasági ágazat készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (index, kg) | 100 | 72 | 142 | 115 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (index) | 100 | 57 | 171 | 144 |
| Forrás: kitöltött és ellenőrzött kérdőív. |

(133)

Az uniós gazdasági ágazat készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (index, kg)

(index, kg)

100

100

72

72

142

142

115

115

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve (index)

(index)

100

100

57

57

171

171

144

144

Forrás: kitöltött és ellenőrzött kérdőív.

Forrás:

| (134) | A figyelembe vett időszak alatt a készletek mindössze igen kis hányadát képviselték az össztermelésnek. Emiatt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése szempontjából az nem tekinthető jelentéssel bíró tényezőnek. |
| --- | --- |

(134)

A figyelembe vett időszak alatt a készletek mindössze igen kis hányadát képviselték az össztermelésnek. Emiatt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése szempontjából az nem tekinthető jelentéssel bíró tényezőnek.

5.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (135) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (index, az értékesítési forgalom százalékában) | 100 | 56 | 45 | 83 |
| Pénzforgalom (index, EUR) | 100 | 87 | 61 | 112 |
| Beruházások (index, EUR) | 100 | 728 | 2 772 | 4 901 |
| Beruházások megtérülése (index) | 100 | 30 | 38 | 60 |
| Forrás: kitöltött és ellenőrzött kérdőív |

(135)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (index, az értékesítési forgalom százalékában)

100

100

56

56

45

45

83

83

Pénzforgalom (index, EUR)

(index, EUR)

100

100

87

87

61

61

112

112

Beruházások (index, EUR)

(index, EUR)

100

100

728

728

2 772

2 772

4 901

4 901

Beruházások megtérülése (index)

(index)

100

100

30

30

38

38

60

60

Forrás: kitöltött és ellenőrzött kérdőív

| (136) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevők részére megvalósított értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevők részére megvalósított értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (137) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2017-ről 2018-ra 44 százalékponttal, majd 2019-ben további 9 százalékponttal csökkent, végül pedig a felülvizsgálati időszak alatt 38 százalékponttal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség összességében 17 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(137)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2017-ről 2018-ra 44 százalékponttal, majd 2019-ben további 9 százalékponttal csökkent, végül pedig a felülvizsgálati időszak alatt 38 százalékponttal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség összességében 17 %-kal csökkent.

| (138) | Bár a jövedelmezőség csökkent a figyelembe vett időszakban, továbbra is magas szinten maradt. |
| --- | --- |

(138)

Bár a jövedelmezőség csökkent a figyelembe vett időszakban, továbbra is magas szinten maradt.

| (139) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom alakulása kedvezően alakult a figyelembe vett időszakban, azonban 2018-ban 13 %-kal, 2019-ben 39 %-kal maradt el a 2017. évi szinttől, majd a felülvizsgálati időszakban 12 %-kal meghaladta azt. |
| --- | --- |

(139)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom alakulása kedvezően alakult a figyelembe vett időszakban, azonban 2018-ban 13 %-kal, 2019-ben 39 %-kal maradt el a 2017. évi szinttől, majd a felülvizsgálati időszakban 12 %-kal meghaladta azt.

| (140) | A beruházások 2017-hez képest jelentősen növekedtek, különösen 2019-ben és a felülvizsgálati időszakban, főként a Plansee SE gyártósorának korszerűsítése miatt. |
| --- | --- |

(140)

A beruházások 2017-hez képest jelentősen növekedtek, különösen 2019-ben és a felülvizsgálati időszakban, főként a Plansee SE gyártósorának korszerűsítése miatt.

| (141) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A hasonló termék gyártásából és értékesítéséből származóan a beruházások megtérülése csökkent a figyelembe vett időszakban. 2018-ban és 2019-ben azonban markánsabb csökkenés volt tapasztalható, és a mutató jelentős helyreállást követően is 40 %-kal maradt el a 2017. évi értéktől. |
| --- | --- |

(141)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A hasonló termék gyártásából és értékesítéséből származóan a beruházások megtérülése csökkent a figyelembe vett időszakban. 2018-ban és 2019-ben azonban markánsabb csökkenés volt tapasztalható, és a mutató jelentős helyreállást követően is 40 %-kal maradt el a 2017. évi értéktől.

5.6.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (142) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 29 %-kal csökkent, és bár az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése megközelítette a 100 %-ot, a kereslet e csökkenése negatív hatást gyakorolt számos kármutatóra. |
| --- | --- |

(142)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás 29 %-kal csökkent, és bár az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése megközelítette a 100 %-ot, a kereslet e csökkenése negatív hatást gyakorolt számos kármutatóra.

| (143) | Bár a jövedelmezőség a felülvizsgálati időszakban megfelelő szinten maradt, a figyelembe vett időszak alatt 17 %-kal csökkent, és néhány más kármutató, például a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás és az értékesítési volumen a figyelembe vett időszak alatt negatívan alakult. Konkrétan a termelési volumen 30 %-kal, a termelési kapacitás 20 %-kal, a kapacitáskihasználás 13 %-kal, az értékesítési volumen 29 %-kal esett vissza; mindez az uniós piaci kereslet csökkenésének volt betudható. Más mutatók a figyelembe vett időszakban javultak, így az alkalmazottak létszáma (25 %) és a pénzforgalom (12 %) is. |
| --- | --- |

(143)

Bár a jövedelmezőség a felülvizsgálati időszakban megfelelő szinten maradt, a figyelembe vett időszak alatt 17 %-kal csökkent, és néhány más kármutató, például a termelés, a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás és az értékesítési volumen a figyelembe vett időszak alatt negatívan alakult. Konkrétan a termelési volumen 30 %-kal, a termelési kapacitás 20 %-kal, a kapacitáskihasználás 13 %-kal, az értékesítési volumen 29 %-kal esett vissza; mindez az uniós piaci kereslet csökkenésének volt betudható. Más mutatók a figyelembe vett időszakban javultak, így az alkalmazottak létszáma (25 %) és a pénzforgalom (12 %) is.

| (144) | A Kínából vagy más országokból az Unióba irányuló behozatal volumene nagyon alacsony volt. Az előző hatályvesztési felülvizsgálat során a Kínából érkező behozatal piaci részesedése főként az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok miatt nőtt, amelyek időközben a kijátszásellenes intézkedések 2013-ban és 2015-ben történt bevezetését követően megszűntek. |
| --- | --- |

(144)

A Kínából vagy más országokból az Unióba irányuló behozatal volumene nagyon alacsony volt. Az előző hatályvesztési felülvizsgálat során a Kínából érkező behozatal piaci részesedése főként az intézkedések kijátszására irányuló gyakorlatok miatt nőtt, amelyek időközben a kijátszásellenes intézkedések 2013-ban és 2015-ben történt bevezetését követően megszűntek.

| (145) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár. |
| --- | --- |

(145)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár.

| (146) | Ezért a Bizottság a továbbiakban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(146)

Ezért a Bizottság a továbbiakban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése.

6.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (147) | A Bizottságnak a (145) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottságnak a (145) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a kár megismétlődése.

| (148) | Ennek kapcsán a Bizottság megvizsgálta Kína termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét, a Kínából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában valószínűsíthető árszintjét, valamint annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását. |
| --- | --- |

(148)

Ennek kapcsán a Bizottság megvizsgálta Kína termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét, a Kínából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában valószínűsíthető árszintjét, valamint annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatását.

6.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (149) | A kérelem alapján a kínai gyártók termelési kapacitása körülbelül 3 500 tonna/év, ami a teljes uniós felhasználás több mint 19-szerese. |
| --- | --- |

(149)

A kérelem alapján a kínai gyártók termelési kapacitása körülbelül 3 500 tonna/év, ami a teljes uniós felhasználás több mint 19-szerese.

6.2.   Az uniós piac vonzereje és a harmadik országokban tanúsított árazási magatartás

Az uniós piac vonzereje és a harmadik országokban tanúsított árazási magatartás

| (150) | Az uniós piac mind méretét, mind árait tekintve, valamint az uniós gépjárműipar jelentősége miatt vonzó. A múltban a kínai gyártók ismételten kimutatták érdeklődésüket az uniós piac iránt azzal, hogy megkísérelték kijátszani a dömpingellenes intézkedéseket. A felülvizsgálati időszak alatt a Kínából az Unióba irányuló behozatal átlagos importárai alacsonyabbak voltak, mint a Kínából más országokba irányuló export árai. |
| --- | --- |

(150)

Az uniós piac mind méretét, mind árait tekintve, valamint az uniós gépjárműipar jelentősége miatt vonzó. A múltban a kínai gyártók ismételten kimutatták érdeklődésüket az uniós piac iránt azzal, hogy megkísérelték kijátszani a dömpingellenes intézkedéseket. A felülvizsgálati időszak alatt a Kínából az Unióba irányuló behozatal átlagos importárai alacsonyabbak voltak, mint a Kínából más országokba irányuló export árai.

| (151) | mivel a kínai exportáló gyártók nem értékesítettek jelentős mennyiségeket az Unióban, a Bizottság elemezte a harmadik országokba irányuló export kapcsán tanúsított árazási magatartásukat is. A kínai gyártók átlagosan az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott átlagárnál [28–37] %-kal alacsonyabb áron értékesítenek. Következésképpen az exportáló gyártók az intézkedések hatályvesztése esetén erős ösztönzést kapnak arra, hogy értékesüket az uniós piacra irányítsák át. |
| --- | --- |

(151)

mivel a kínai exportáló gyártók nem értékesítettek jelentős mennyiségeket az Unióban, a Bizottság elemezte a harmadik országokba irányuló export kapcsán tanúsított árazási magatartásukat is. A kínai gyártók átlagosan az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott átlagárnál [28–37] %-kal alacsonyabb áron értékesítenek. Következésképpen az exportáló gyártók az intézkedések hatályvesztése esetén erős ösztönzést kapnak arra, hogy értékesüket az uniós piacra irányítsák át.

| (152) | Az uniós piac ezért igen vonzónak tekinthető a kínai gyártók számára, és megállapítható, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást – legalábbis részben – arra használnák fel, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén jelentősen növeljék az uniós piacra dömpingáron irányuló kivitelt. |
| --- | --- |

(152)

Az uniós piac ezért igen vonzónak tekinthető a kínai gyártók számára, és megállapítható, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást – legalábbis részben – arra használnák fel, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén jelentősen növeljék az uniós piacra dömpingáron irányuló kivitelt.

6.3.   Lehetséges forgatókönyvek az intézkedések hatályvesztése esetén

Lehetséges forgatókönyvek az intézkedések hatályvesztése esetén

| (153) | Az uniós piac vonzereje – a (93) és (150) preambulumbekezdésben ismertetett módon – valószínűleg a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedéséhez vezetne. Mivel a molibdénhuzal minőségi szempontból meglehetősen homogén termék, a vevő számára az árszint a legfontosabb tényező annak eldöntésekor, hogy az uniós gyártóktól vagy a kínai exportáló gyártóktól vásároljon. Továbbá, amint azt az előző hatályvesztési felülvizsgálat is elemezte, a kínai behozatalnak a dömpingellenes és kijátszásellenes intézkedések hatására bekövetkezett hirtelen csökkenése azt mutatja, hogy a vevők könnyen áttérhetnek a legversenyképesebb árú beszállítóra (azaz a kínai exportáló gyártókról az uniós gyártókra, vagy az intézkedés hatályvesztése esetén fordítva). |
| --- | --- |

(153)

Az uniós piac vonzereje – a (93) és (150) preambulumbekezdésben ismertetett módon – valószínűleg a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedéséhez vezetne. Mivel a molibdénhuzal minőségi szempontból meglehetősen homogén termék, a vevő számára az árszint a legfontosabb tényező annak eldöntésekor, hogy az uniós gyártóktól vagy a kínai exportáló gyártóktól vásároljon. Továbbá, amint azt az előző hatályvesztési felülvizsgálat is elemezte, a kínai behozatalnak a dömpingellenes és kijátszásellenes intézkedések hatására bekövetkezett hirtelen csökkenése azt mutatja, hogy a vevők könnyen áttérhetnek a legversenyképesebb árú beszállítóra (azaz a kínai exportáló gyártókról az uniós gyártókra, vagy az intézkedés hatályvesztése esetén fordítva).

| (154) | Ezért ebben az esetben az uniós gazdasági ágazat valószínűleg döntési helyzetbe kényszerülne: vagy csökkenti értékesítési árait jövedelmezősége rovására, vagy tartja az értékesítési árak színvonalát, ami alighanem azzal jár, hogy veszít értékesítéséből és piaci részesedéséből a kínai exportőrökkel szemben. E forgatókönyvek kombinációja még reálisabbnak tűnik. Ez végső soron lefelé irányuló árnyomáshoz és veszteségekhez vezetne, a Kínából érkező behozatal pedig valószínűleg visszanyerné az intézkedések előtti piaci részesedését. |
| --- | --- |

(154)

Ezért ebben az esetben az uniós gazdasági ágazat valószínűleg döntési helyzetbe kényszerülne: vagy csökkenti értékesítési árait jövedelmezősége rovására, vagy tartja az értékesítési árak színvonalát, ami alighanem azzal jár, hogy veszít értékesítéséből és piaci részesedéséből a kínai exportőrökkel szemben. E forgatókönyvek kombinációja még reálisabbnak tűnik. Ez végső soron lefelé irányuló árnyomáshoz és veszteségekhez vezetne, a Kínából érkező behozatal pedig valószínűleg visszanyerné az intézkedések előtti piaci részesedését.

| (155) | A Kínából érkező behozatalnak az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére gyakorolt valószínű hatásának mennyiségi értékeléséhez a Bizottság szimulációt végzett. Két forgatókönyvet modellezett, mindkét esetben feltételezve a Kínából érkező behozatal megugrását, amely i. az eredeti, 2009-es ügy vizsgálati időszaka alatti (2008. április 1. és 2009. március 31. közötti) kínai behozatali volumen szintjén, de az uniós gazdasági ágazat által a független vevőknek felszámított árakkal azonos árszinten, vagy ii. a kínai exportáló gyártók által az eredeti, 2009-es ügy vizsgálati időszakában képviselt piaci részesedés szintjén, az uniós gazdasági ágazat árainak 15 %-kal alákínálva valósulna meg. Az exportáló gyártók harmadik országokba irányuló kivitelének árai átlagosan [28–37] %-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban felszámított árak. Az alákínálás mértéke (15 %) igen óvatos választás, mivel a tényleges áralákínálás [52–67] % volt a felülvizsgálati időszakban. A feltételezhető termelési költség megállapítása érdekében a Bizottság figyelembe vette, hogy a mintában szereplő uniós gyártók teljes termelési költségén belül mekkora részarányt képviseltek az állandó költségek. |
| --- | --- |

(155)

A Kínából érkező behozatalnak az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére gyakorolt valószínű hatásának mennyiségi értékeléséhez a Bizottság szimulációt végzett. Két forgatókönyvet modellezett, mindkét esetben feltételezve a Kínából érkező behozatal megugrását, amely i. az eredeti, 2009-es ügy vizsgálati időszaka alatti (2008. április 1. és 2009. március 31. közötti) kínai behozatali volumen szintjén, de az uniós gazdasági ágazat által a független vevőknek felszámított árakkal azonos árszinten, vagy ii. a kínai exportáló gyártók által az eredeti, 2009-es ügy vizsgálati időszakában képviselt piaci részesedés szintjén, az uniós gazdasági ágazat árainak 15 %-kal alákínálva valósulna meg. Az exportáló gyártók harmadik országokba irányuló kivitelének árai átlagosan [28–37] %-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban felszámított árak. Az alákínálás mértéke (15 %) igen óvatos választás, mivel a tényleges áralákínálás [52–67] % volt a felülvizsgálati időszakban. A feltételezhető termelési költség megállapítása érdekében a Bizottság figyelembe vette, hogy a mintában szereplő uniós gyártók teljes termelési költségén belül mekkora részarányt képviseltek az állandó költségek.

| (156) | Az első forgatókönyv szerint az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége –[15–24] %-ra csökkenne.
  A második forgatókönyv szerint az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége akár –[25–33] %-ra is csökkenhet. |
| --- | --- |

(156)

Az első forgatókönyv szerint az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége –[15–24] %-ra csökkenne.

A második forgatókönyv szerint az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége akár –[25–33] %-ra is csökkenhet.

| (157) | A kínai behozatal hatása mindkét óvatos forgatókönyv esetén rendkívül veszteségessé tenné az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(157)

A kínai behozatal hatása mindkét óvatos forgatókönyv esetén rendkívül veszteségessé tenné az uniós gazdasági ágazatot.

| (158) | A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, ami a jelentős kár megismétlődéséhez vezet. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, ami a jelentős kár megismétlődéséhez vezet.

7.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (159) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(159)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (160) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontjának ismertetésére. |
| --- | --- |

(160)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontjának ismertetésére.

| (161) | Ez alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(161)

Ez alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (162) | A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések pozitív hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazatra, és lehetővé tették számára, hogy a felülvizsgálati időszak alatt felépüljön a korábbi dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(162)

A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések pozitív hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazatra, és lehetővé tették számára, hogy a felülvizsgálati időszak alatt felépüljön a korábbi dömping hatásaiból.

| (163) | A Bizottság azonban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós piac vonzereje, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitások, a kínai exportáló gyártók árazási magatartása és az intézkedések korábbi kijátszása miatt a kár nagy valószínűséggel megismétlődne. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság azonban arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós piac vonzereje, a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitások, a kínai exportáló gyártók árazási magatartása és az intézkedések korábbi kijátszása miatt a kár nagy valószínűséggel megismétlődne.

| (164) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

7.2.   A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

| (165) | A Bizottság felkérte a független importőröket, kereskedőket és felhasználókat, hogy jelentkezzenek, azonban nem kapott kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság felkérte a független importőröket, kereskedőket és felhasználókat, hogy jelentkezzenek, azonban nem kapott kitöltött kérdőívet.

| (166) | A Bizottsághoz nem érkezett arra utaló észrevétel, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna az importőrökre és felhasználókra nézve, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottsághoz nem érkezett arra utaló észrevétel, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna az importőrökre és felhasználókra nézve, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait.

| (167) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem gyakorolna jelentős hatást az uniós importőrökre, kereskedőkre és felhasználókra. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem gyakorolna jelentős hatást az uniós importőrökre, kereskedőkre és felhasználókra.

7.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (168) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék behozatala elleni meglévő intézkedések fenntartása ellen. Az intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná, ugyanakkor nem rontana az uniós felhasználók és importőrök helyzetén. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék behozatala elleni meglévő intézkedések fenntartása ellen. Az intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná, ugyanakkor nem rontana az uniós felhasználók és importőrök helyzetén.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (169) | A fent említett szempontokból következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a Kínából származó egyes molibdénhuzalok behozatalára az (EU) 2016/1046 rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Következésképpen az intézkedéseknek a (2) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálatokat követő kiterjesztését is fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(169)

A fent említett szempontokból következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a Kínából származó egyes molibdénhuzalok behozatalára az (EU) 2016/1046 rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Következésképpen az intézkedéseknek a (2) preambulumbekezdésben említett kijátszásellenes vizsgálatokat követő kiterjesztését is fenn kell tartani.

| (170) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (54) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(170)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (54) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

54

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (171) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(171)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, nem Malajziában feladott, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód (TARIC-kód: 8102960019) alá tartozó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzal behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben leírt termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel 64,3 %.

2. cikk

A Bizottság az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított vámot kiterjeszti a jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód (TARIC-kód: 8102960011) alá tartozó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező, Malajziában feladott molibdénhuzal behozatalára attól függetlenül, hogy azt Malajziából származóként jelölték-e meg vagy sem.

3. cikk

A Bizottság az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított vámot kiterjeszti a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód (TARIC-kód: 8102960030) alá tartozó, legalább 97, de kevesebb mint 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzal Unióba irányuló behozatalára.

4. cikk

A Bizottság az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított vámot kiterjeszti a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód (TARIC-kód: 8102960020 és 8102960040) alá tartozó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 4,0 mm-t meghaladó, de legfeljebb 11,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzal behozatalára.

5. cikk

Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

6. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 511/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. június 14.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 150., 2010.6.16., 17. o.).

2

(3)  A Tanács 14/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. január 9.) az 511/2010/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára elrendelt végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes molibdénhuzalok behozatalára való kiterjesztéséről, valamint a Svájcban feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről (HL L 8., 2012.1.12., 22. o.).

3

(4)  A Tanács 871/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 2.) az 511/2010/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 243., 2013.9.12., 2. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2015/1952 végrehajtási rendelete (2015. október 29.) az 511/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzal behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 4,0 mm-t meghaladó, de legfeljebb 11,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzal behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 284., 2015.10.30., 100. o.).

5

(6)  
  HL L 170., 2016.6.29., 19. o.

6

(7)  
  HL C 327., 2020.10.5., 18. o.

7

(8)  
  HL C 251., 2021.6.28., 17. o.

8

(9)  Dun & Bradstreet (D&B): https://sso.dnb.com/

9

(10)  https://www.gtis.com/gta/

10

(11)  Ausztria, India, Kína, Németország, Thaiföld és az USA.

11

(12)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete (2019. július 26.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrámelektródák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 200., 2019.7.29., 4. o.).

12

(13)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (95)–(96) preambulumbekezdés.

13

(14)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (56)–(60) preambulumbekezdés.

14

(15)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (61)–(64) preambulumbekezdés. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a [felülvizsgálat tárgyát képező termék] gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

15

(16)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (65)–(73) preambulumbekezdés.

16

(17)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (74)–(77) preambulumbekezdés.

17

(18)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (78)–(80) preambulumbekezdés.

18

(19)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (81)–(91) preambulumbekezdés.

19

(20)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SWD(2017) 483 final/2, 201712.20., elérhető: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

20

(21)  Részletek a vállalat honlapján találhatók: http://www.jdcmmc.com/INFO-Single/010102.shtml

21

(22)  https://vip.stock.finance.sina.com.cn/corp/view/vCI_CorpManagerInfo.php?stockid=600549 &Pcode = 30011851&Name=%BB%C6 %B3 %A4 %B8 %FD

22

(23)  http://www.jdcmmc.com/INFO/10282.shtml

23

(24)  A Xiamen Tungsten alapszabálya: http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2021/2021-5/2021-05-29/7288169.PDF

24

(25)  Lásd a Kínáról szóló jelentésben az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves tervvel, valamint a nemvasfémiparra vonatkozó tizenharmadik ötéves tervvel foglalkozó fejezeteket (267–282. o.).

25

(26)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm

26

(27)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/tz/202009/t20200925_1239582.html

27

(28)  https://www.hlj.gov.cn/n200/2017/0525/c75-10829703.html

28

(29)  https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/dffzgh/201606/P020191104643472060002.pdf

29

(30)  http://www.gov.cn/gongbao/content/2021/content_5598119.htm

30

(31)  Lásd a Xiamen Tungsten holdingtársaságának 2020. évi éves jelentését (238. o.): http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2021/2021-3/2021-03-31/7001827.PDF (hozzáférés: 2022. május 16.).

31

(32)  Lásd: 2020. évi éves jelentés, 139. o.

32

(33)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

33

(34)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

34

(35)  https://www.merc.gov.in/

35

(36)  http://www.labourbureaunew.gov.in/showdetail

36

(37)  https://labour.gov.in/annual-reports, http://labourbureau.gov.in/Report_PBLS_2017.pdf

37

(38)  https://www.ciicovid19update.in/uploads/1/3/1/3/131362769/mahrashtra.pdf

38

(39)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

39

(40)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

40

(41)  https://labour.gov.in/annual-reports

41

(42)  https://cse.azimpremjiuniversity.edu.in/wp-content/uploads/2019/06/Annual_Report_PLFS_2018_19_HL.pdf

42

(43)  http://datatopics.worldbank.org/jobs/country/india

43

(44)  https://data.worldbank.org/indicator/

44

(45)  https://www.india.gov.in/india-glance/profile

45

(46)  https://www.merc.gov.in/

46

(47)  https://www.ciicovid19update.in/uploads/1/3/1/3/131362769/mahrashtra.pdf

47

(48)  WebFill Limited Annual Report 2021 (WebFillindia.com).

48

(49)  A Bizottság 1247/2009/EU rendelete (2009. december 17.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 336., 2009.12.18., 16. o.).

49

(50)  A Tanács 14/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. január 9.) az 511/2010/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára elrendelt végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes molibdénhuzalok behozatalára való kiterjesztéséről, valamint a Svájcban feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről (HL L 8., 2012.1.12., 22. o.).

50

(51)  A Tanács 871/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. szeptember 2.) az 511/2010/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, valamint 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm-es maximális keresztmetszetű molibdénhuzal behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 243., 2013.9.12., 2. o.).

51

(52)  A Bizottság (EU) 2015/1952 végrehajtási rendelete (2015. október 29.) az 511/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzal behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 97 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 4,0 mm-t meghaladó, de legfeljebb 11,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzal behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 284., 2015.10.30., 100. o.).

52

(53)  A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem 25. mellékletében és a következő forrásban foglaltak szerint: https://tradingeconomics.com/commodity/molybden

53

(54)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

54

---

| 2022.7.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/102

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1306 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. július 25.)

az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Államokra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 230. cikke (1) bekezdésére, 232. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba.

| (2) | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba.

| (3) | Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, amelyekből engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, amelyekből engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése.

| (4) | Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányoknak az Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit. |
| --- | --- |

(4)

Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányoknak az Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit.

| (5) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenzának öt, baromfitartó létesítményekben megerősített kitörésével kapcsolatban aktualizált információkat nyújtott be a területén tapasztalható járványügyi helyzetről: egy esetet Buckfastleigh (Teignbridge, Devon, Anglia, Egyesült Királyság) közelében észleltek, és a betegség megjelenését 2021. december 22-én erősítették meg; három kitörést erősítettek meg Woodbridge (East Suffolk, Suffolk, Anglia, Egyesült Királyság) közelében, 2022. március 20-án, 27-én és 30-án; valamint egy kitörést Ilminster (Dél-Somerset, Anglia, Egyesült Királyság) közelében 2022. április 8-án. Az Egyesült Királyság információkat is benyújtott azokról az intézkedésekről, amelyeket a betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében hozott. A magas patogenitású madárinfluenza kitöréseit követően az Egyesült Királyság a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre. Az Egyesült Királyság ezen túlmenően az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezte a szükséges tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket a területén található, szóban forgó fertőzött baromfitartó létesítményekben. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenzának öt, baromfitartó létesítményekben megerősített kitörésével kapcsolatban aktualizált információkat nyújtott be a területén tapasztalható járványügyi helyzetről: egy esetet Buckfastleigh (Teignbridge, Devon, Anglia, Egyesült Királyság) közelében észleltek, és a betegség megjelenését 2021. december 22-én erősítették meg; három kitörést erősítettek meg Woodbridge (East Suffolk, Suffolk, Anglia, Egyesült Királyság) közelében, 2022. március 20-án, 27-én és 30-án; valamint egy kitörést Ilminster (Dél-Somerset, Anglia, Egyesült Királyság) közelében 2022. április 8-án. Az Egyesült Királyság információkat is benyújtott azokról az intézkedésekről, amelyeket a betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében hozott. A magas patogenitású madárinfluenza kitöréseit követően az Egyesült Királyság a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre. Az Egyesült Királyság ezen túlmenően az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezte a szükséges tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket a területén található, szóban forgó fertőzött baromfitartó létesítményekben.

| (6) | Emellett az Egyesült Államok aktualizált információkat nyújtott be a területén a magas patogenitású madárinfluenza Kentucky, Dél-Dakota és Texas államok egyes baromfitartó létesítményeiben 2021. december 12. és 2022. április 3. között megerősített tizenkét kitörésével kapcsolatban fennálló járványügyi helyzetről. Az Egyesült Államok információkat nyújtott be azokról az intézkedésekről is, amelyeket a betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében hozott. A magas patogenitású madárinfluenza kitöréseit követően az Egyesült Államok a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre. Az Egyesült Államok ezen túlmenően az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezte a szükséges tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket a területén található, szóban forgó fertőzött baromfitartó létesítményekben. |
| --- | --- |

(6)

Emellett az Egyesült Államok aktualizált információkat nyújtott be a területén a magas patogenitású madárinfluenza Kentucky, Dél-Dakota és Texas államok egyes baromfitartó létesítményeiben 2021. december 12. és 2022. április 3. között megerősített tizenkét kitörésével kapcsolatban fennálló járványügyi helyzetről. Az Egyesült Államok információkat nyújtott be azokról az intézkedésekről is, amelyeket a betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében hozott. A magas patogenitású madárinfluenza kitöréseit követően az Egyesült Államok a betegség megfékezése és terjedésének korlátozása érdekében az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtott végre. Az Egyesült Államok ezen túlmenően az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedések végrehajtását követően elvégezte a szükséges tisztítási és fertőtlenítési intézkedéseket a területén található, szóban forgó fertőzött baromfitartó létesítményekben.

| (7) | A Bizottság értékelte az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok által benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfitartó létesítményekben történt kitöréseit felszámolták, és már nem áll fenn a baromfiáruknak az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok azon területeiről az Unióba történő beléptetésével kapcsolatos kockázat, ahonnan azok Unióba történő beléptetését a szóban forgó kitörések miatt felfüggesztették. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság értékelte az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok által benyújtott információkat, és arra a következtetésre jutott, hogy a magas patogenitású madárinfluenza baromfitartó létesítményekben történt kitöréseit felszámolták, és már nem áll fenn a baromfiáruknak az Egyesült Királyság és az Egyesült Államok azon területeiről az Unióba történő beléptetésével kapcsolatos kockázat, ahonnan azok Unióba történő beléptetését a szóban forgó kitörések miatt felfüggesztették.

| (8) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért módosítani kell a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban fennálló járványügyi helyzet figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért módosítani kell a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban fennálló járványügyi helyzet figyelembevétele érdekében.

| (9) | Az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre és a betegségnek az Unióba történő behozatalával kapcsolatos komoly kockázatra figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletben e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük. |
| --- | --- |

(9)

Az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre és a betegségnek az Unióba történő behozatalával kapcsolatos komoly kockázatra figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletben e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 1. rész a következőképpen módosul:






  i. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.77 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.77 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22.” |

1.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 1. rész a következőképpen módosul:

i.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.77 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.77

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.”

| ii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.110 és a GB-2.111 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.110 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| GB-2.111 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22.” |

ii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.110 és a GB-2.111 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.110

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

GB-2.111

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.”

| iii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.113 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.113 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22.” |

iii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.113 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.113

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.”

| iv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.117 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.117 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22.” |

iv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.117 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.117

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.”

| v. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.5 és a US-2.6 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.5 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| | US-2.6 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22.” |

v.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.5 és a US-2.6 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.5

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

US-2.6

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.”

| vi. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.15 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.15 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22.” |

vi.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.15 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.15

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.”

| vii. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.24 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.24 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22.” |

vii.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.24 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.24

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.”

| viii. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.31 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.31 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22.” |

viii.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.31 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.31

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.”

| ix. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.36 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.36 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22.” |

ix.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.36 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.36

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.”

| x. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.40 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.40 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22.” |

x.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.40 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.40

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.”

| xi. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.42 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.42 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22.” |

xi.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.42 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.42

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.”

| xii. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.51 és a US-2.52 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.51 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| US-2.52 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22.” |

xii.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.51 és a US-2.52 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.51

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

US-2.52

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.”

| xiii. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.71 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.71 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22.” |

xiii.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.71 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.71

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.”

| xiv. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.86 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.86 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22. |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22.” |

xiv.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.86 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.86

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.”

| 2. | A XIV. melléklet 1. része a következőképpen módosul:






  i. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.77 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.77 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2021.12.22. | 2022.7.22.” |

2.

A XIV. melléklet 1. része a következőképpen módosul:

i.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.77 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.77

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.22.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2021.12.22.

2022.7.22.”

| ii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.110 és a GB-2.111 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.110 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.3.20. | 2022.7.22. |
| GB-2.111 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22.” |

ii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.110 és a GB-2.111 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.110

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.3.20.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.3.20.

2022.7.22.

GB-2.111

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.3.27.

2022.7.22.”

| iii. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.113 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.113 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.3.30. | 2022.7.22.” |

iii.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.113 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.113

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.3.30.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.3.30.

2022.7.22.”

| iv. | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.117 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.117 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.4.8. | 2022.7.22.” |

iv.

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzésben a GB-2.117 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.117

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.4.8.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.4.8.

2022.7.22.”

| v. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.5 és a US-2.6 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.5 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.2.12. | 2022.7.22. |
| US-2.6 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.2.15. | 2022.7.22.” |

v.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.5 és a US-2.6 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.5

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.2.12.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.2.12.

2022.7.22.

US-2.6

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.2.15.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.2.15.

2022.7.22.”

| vi. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.15 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.15 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.3.5. | 2022.7.22.” |

vi.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.15 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.15

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.3.5.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.3.5.

2022.7.22.”

| vii. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.24 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.24 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.3.12. | 2022.7.22.” |

vii.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.24 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.24

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.3.12.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.3.12.

2022.7.22.”

| viii. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.31 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.31 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.3.18. | 2022.7.22.” |

viii.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.31 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.31

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.3.18.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.3.18.

2022.7.22.”

| ix. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.36 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.36 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.3.22. | 2022.7.22.” |

ix.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.36 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.36

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.3.22.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.3.22.

2022.7.22.”

| x. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.40 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.40 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.3.23. | 2022.7.22.” |

x.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.40 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.40

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.3.23.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.3.23.

2022.7.22.”

| xi. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.42 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.42 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.3.24. | 2022.7.22.” |

xi.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.42 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.42

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.3.24.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.3.24.

2022.7.22.”

| xii. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.51 és a US-2.52 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.51 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| US-2.52 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.3.27. | 2022.7.22.” |

xii.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.51 és a US-2.52 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.51

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.3.27.

2022.7.22.

US-2.52

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.3.27.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.3.27.

2022.7.22.”

| xiii. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.71 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.71 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.4.1. | 2022.7.22.” |

xiii.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.71 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.71

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.4.1.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.4.1.

2022.7.22.”

| xiv. | az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.86 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:












  „US

  Egyesült Államok | US-2.86 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | P1 | | 2022.4.3. | 2022.7.22.” |

xiv.

az Egyesült Államokra vonatkozó bejegyzésben a US-2.86 körzetre vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:

„US

Egyesült Államok

US-2.86

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2022.4.3.

2022.7.22.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

P1

2022.4.3.

2022.7.22.”

---

HATÁROZATOK

| 2022.7.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 197/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.7.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 197/117

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/1307 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. július 22.)

a vízpolitika területén uniós szintű monitoring alá helyezendő anyagok megfigyelési listájának a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján történő összeállításáról

(az értesítés a C(2022) 5098. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, a 82/176/EGK, a 83/513/EGK, a 84/156/EGK, a 84/491/EGK és a 86/280/EGK tanácsi irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2008. december 16-i 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8b. cikke (5) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/105/EK irányelv 8b. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy megfigyelési listát kell készíteni azon anyagokról, amelyekről uniós szintű monitoringadatokat kell gyűjteni a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 16. cikkének (2) bekezdése szerinti prioritási sorrend jövőbeli megállapításainak támogatása céljából. Az előírás szerint az első ilyen megfigyelési listán minden egyes anyag tekintetében fel kellett tüntetni a monitoringmátrixot és a nem aránytalanul költséges lehetséges elemzési módszereket. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/105/EK irányelv 8b. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy megfigyelési listát kell készíteni azon anyagokról, amelyekről uniós szintű monitoringadatokat kell gyűjteni a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 16. cikkének (2) bekezdése szerinti prioritási sorrend jövőbeli megállapításainak támogatása céljából. Az előírás szerint az első ilyen megfigyelési listán minden egyes anyag tekintetében fel kellett tüntetni a monitoringmátrixot és a nem aránytalanul költséges lehetséges elemzési módszereket.

| (2) | A megfigyelési listán feltüntetendő anyagokat azok közül kell kiválasztani, amelyekkel kapcsolatban a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy uniós szinten jelentős kockázatot jelenthetnek a vízi környezetre vagy a vízi környezeten keresztül, és amelyek tekintetében a tényleges kockázat megállapításához nem áll rendelkezésre elegendő monitoringadat. Mindenképpen meg kell fontolni azon rendkívül veszélyes mérgező anyagoknak a megfigyelési listára való felvételét, amelyeket sok tagállamban használnak, a vízi környezetbe bocsátanak ki, ám egyáltalán nem vagy csak ritkán követnek nyomon. A kiválasztási folyamat során figyelembe kell venni a 2008/105/EK irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a)–e) pontjában említett információkat, különösen az új szennyező anyagokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

A megfigyelési listán feltüntetendő anyagokat azok közül kell kiválasztani, amelyekkel kapcsolatban a rendelkezésre álló információk arra utalnak, hogy uniós szinten jelentős kockázatot jelenthetnek a vízi környezetre vagy a vízi környezeten keresztül, és amelyek tekintetében a tényleges kockázat megállapításához nem áll rendelkezésre elegendő monitoringadat. Mindenképpen meg kell fontolni azon rendkívül veszélyes mérgező anyagoknak a megfigyelési listára való felvételét, amelyeket sok tagállamban használnak, a vízi környezetbe bocsátanak ki, ám egyáltalán nem vagy csak ritkán követnek nyomon. A kiválasztási folyamat során figyelembe kell venni a 2008/105/EK irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének a)–e) pontjában említett információkat, különösen az új szennyező anyagokkal kapcsolatban.

| (3) | A megfigyelési listán szereplő anyagok monitoringjának jó minőségű adatokat kell szolgáltatnia az anyagok vízi környezetben jelentkező koncentrációjáról, és ezeknek az adatoknak alkalmasnak kell lenniük arra, hogy a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdése szerinti külön felülvizsgálat keretében is felhasználhatók legyenek az elsőbbségi anyagok azonosítását szolgáló kockázatértékelések alátámasztására. Az említett felülvizsgálat során meg kell fontolni a jelentős kockázatot jelentőként azonosított anyagok felvételét az elsőbbségi anyagok listájára. Ezt követően meg kell állapítani a tagállamok által teljesítendő környezetminőségi előírást is. Egy anyagnak az elsőbbségi anyagok listájára való felvételére irányuló javaslathoz hatásvizsgálatot kell készíteni. |
| --- | --- |

(3)

A megfigyelési listán szereplő anyagok monitoringjának jó minőségű adatokat kell szolgáltatnia az anyagok vízi környezetben jelentkező koncentrációjáról, és ezeknek az adatoknak alkalmasnak kell lenniük arra, hogy a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (4) bekezdése szerinti külön felülvizsgálat keretében is felhasználhatók legyenek az elsőbbségi anyagok azonosítását szolgáló kockázatértékelések alátámasztására. Az említett felülvizsgálat során meg kell fontolni a jelentős kockázatot jelentőként azonosított anyagok felvételét az elsőbbségi anyagok listájára. Ezt követően meg kell állapítani a tagállamok által teljesítendő környezetminőségi előírást is. Egy anyagnak az elsőbbségi anyagok listájára való felvételére irányuló javaslathoz hatásvizsgálatot kell készíteni.

| (4) | Az anyagok első megfigyelési listáját az (EU) 2015/495 bizottsági végrehajtási határozat (3) állapította meg; e lista tíz anyagot, illetve anyagcsoportot tartalmazott, és meghatározta a monitoringmátrixot, a nem aránytalanul költséges lehetséges elemzési módszereket, valamint a módszerek legnagyobb elfogadható kimutatási határait is. |
| --- | --- |

(4)

Az anyagok első megfigyelési listáját az (EU) 2015/495 bizottsági végrehajtási határozat (3) állapította meg; e lista tíz anyagot, illetve anyagcsoportot tartalmazott, és meghatározta a monitoringmátrixot, a nem aránytalanul költséges lehetséges elemzési módszereket, valamint a módszerek legnagyobb elfogadható kimutatási határait is.

| (5) | A 2008/105/EK irányelv 8b. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottságnak a megfigyelési listát kétévente naprakésszé kell tennie. A megfigyelési lista naprakésszé tételekor a Bizottságnak törölnie kell a listáról minden olyan anyagot, amelyre vonatkozóan a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése szerinti kockázatalapú értékelés további monitoringadatok nélkül is elvégezhető. |
| --- | --- |

(5)

A 2008/105/EK irányelv 8b. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottságnak a megfigyelési listát kétévente naprakésszé kell tennie. A megfigyelési lista naprakésszé tételekor a Bizottságnak törölnie kell a listáról minden olyan anyagot, amelyre vonatkozóan a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése szerinti kockázatalapú értékelés további monitoringadatok nélkül is elvégezhető.

| (6) | A Bizottság a megfigyelési listát 2018-ban az (EU) 2018/840 végrehajtási határozattal (4) naprakésszé tette, aminek során öt anyagot eltávolított, hármat pedig hozzáadott a listához, így azon nyolc anyag, illetve anyagcsoport szerepelt. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a megfigyelési listát 2018-ban az (EU) 2018/840 végrehajtási határozattal (4) naprakésszé tette, aminek során öt anyagot eltávolított, hármat pedig hozzáadott a listához, így azon nyolc anyag, illetve anyagcsoport szerepelt.

| (7) | A Bizottság a megfigyelési listát 2020-ban az (EU) 2020/1161 végrehajtási határozattal (5) ismét naprakésszé tette, aminek során öt anyagot, illetve anyagcsoportot eltávolított, hatot pedig hozzáadott a listához, amelyen így kilenc anyag, illetve anyagcsoport szerepelt. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a megfigyelési listát 2020-ban az (EU) 2020/1161 végrehajtási határozattal (5) ismét naprakésszé tette, aminek során öt anyagot, illetve anyagcsoportot eltávolított, hatot pedig hozzáadott a listához, amelyen így kilenc anyag, illetve anyagcsoport szerepelt.

| (8) | A 2008/105/EK irányelv 8b. cikkének (2) bekezdése szerint egy anyag megfigyelési lista alapján történő folyamatos megfigyelésének időtartama nem haladhatja meg a négy évet. Ezért 2022-ben lejárt azon három anyag, illetve anyagcsoport – nevezetesen a metaflumizon, az amoxicillin és a ciprofloxacin – megfigyelési lista alapján történő folyamatos megfigyelésének kötelezettsége, amelyek 2018 óta szerepeltek a listán. A keletkezett monitoringadatokat figyelembe kell venni a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése szerinti prioritási sorrend meghatározásakor. |
| --- | --- |

(8)

A 2008/105/EK irányelv 8b. cikkének (2) bekezdése szerint egy anyag megfigyelési lista alapján történő folyamatos megfigyelésének időtartama nem haladhatja meg a négy évet. Ezért 2022-ben lejárt azon három anyag, illetve anyagcsoport – nevezetesen a metaflumizon, az amoxicillin és a ciprofloxacin – megfigyelési lista alapján történő folyamatos megfigyelésének kötelezettsége, amelyek 2018 óta szerepeltek a listán. A keletkezett monitoringadatokat figyelembe kell venni a 2000/60/EK irányelv 16. cikkének (2) bekezdése szerinti prioritási sorrend meghatározásakor.

| (9) | A másik hat anyag, illetve anyagcsoport – nevezetesen a szulfametoxazol, a trimetoprim, a venlafaxin és annak metabolitja, az O-dezmetil-venlafaxin, a tíz azolvegyület (a klotrimazol, a flukonazol és a mikonazol gyógyszerek, valamint az imazalil, az ipkonazol, a metkonazol, a penkonazol, a prokloráz, a tebukonazol és a tetrakonazol növényvédő szerek) csoportja, továbbá a famoxadon és a dimoxistrobin gombaölő szerek – tekintetében 2020 óta nyert monitoringadatok kapcsán a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem áll rendelkezésre elegendő jó minőségű monitoringadat, és ezért ezeket az anyagokat továbbra is szerepeltetni kell a megfigyelési listán. |
| --- | --- |

(9)

A másik hat anyag, illetve anyagcsoport – nevezetesen a szulfametoxazol, a trimetoprim, a venlafaxin és annak metabolitja, az O-dezmetil-venlafaxin, a tíz azolvegyület (a klotrimazol, a flukonazol és a mikonazol gyógyszerek, valamint az imazalil, az ipkonazol, a metkonazol, a penkonazol, a prokloráz, a tebukonazol és a tetrakonazol növényvédő szerek) csoportja, továbbá a famoxadon és a dimoxistrobin gombaölő szerek – tekintetében 2020 óta nyert monitoringadatok kapcsán a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem áll rendelkezésre elegendő jó minőségű monitoringadat, és ezért ezeket az anyagokat továbbra is szerepeltetni kell a megfigyelési listán.

| (10) | 2021 során a Bizottság adatokat gyűjtött számos egyéb olyan anyagról, amely esetleg felvehető a megfigyelési listára. A Bizottság figyelembe vette a 2008/105/EK irányelv 8b. cikkének (1) bekezdésében említett különböző releváns információforrásokat, és konzultált tagállami szakértőkkel, valamint érdekképviseleti csoportokkal. Olyan anyagokat, amelyek toxicitása megkérdőjelezhető, vagy amelyek tekintetében a rendelkezésre álló megfigyelési módszerek érzékenysége, megbízhatósága vagy összehasonlíthatósága kétséges, nem szabad felvenni a megfigyelési listára. Az azoxistrobin gombaölő szer, a diflufenikan gyomirtó szer, a fipronil rovarölő és állatgyógyászati készítmény, a klindamicin és az ofloxacin antibiotikumok, a metformin humán gyógyszer és annak metabolitja, a guanilkarbamid, valamint három fényvédő szer (a butil-metoxidibenzoil-metán, más néven avobenzon; az oktokrilén; és a benzofenon-3, más néven oxibenzon) csoportja alkalmasnak tűnnek a listára való felvételre. A gyógyszerek listára való felvétele összhangban áll a környezetbe kerülő gyógyszerekre vonatkozó uniós stratégiai megközelítéssel (6), a két antibiotikum felvétele pedig összhangban áll az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében kialakított egységes egészségügyi megközelítés (7) szerinti európai cselekvési tervvel is, amely támogatja a megfigyelési lista használatát „az antimikrobiális szerek környezetben való előfordulásával és terjedésével kapcsolatos ismeretek javítása érdekében”. |
| --- | --- |

(10)

2021 során a Bizottság adatokat gyűjtött számos egyéb olyan anyagról, amely esetleg felvehető a megfigyelési listára. A Bizottság figyelembe vette a 2008/105/EK irányelv 8b. cikkének (1) bekezdésében említett különböző releváns információforrásokat, és konzultált tagállami szakértőkkel, valamint érdekképviseleti csoportokkal. Olyan anyagokat, amelyek toxicitása megkérdőjelezhető, vagy amelyek tekintetében a rendelkezésre álló megfigyelési módszerek érzékenysége, megbízhatósága vagy összehasonlíthatósága kétséges, nem szabad felvenni a megfigyelési listára. Az azoxistrobin gombaölő szer, a diflufenikan gyomirtó szer, a fipronil rovarölő és állatgyógyászati készítmény, a klindamicin és az ofloxacin antibiotikumok, a metformin humán gyógyszer és annak metabolitja, a guanilkarbamid, valamint három fényvédő szer (a butil-metoxidibenzoil-metán, más néven avobenzon; az oktokrilén; és a benzofenon-3, más néven oxibenzon) csoportja alkalmasnak tűnnek a listára való felvételre. A gyógyszerek listára való felvétele összhangban áll a környezetbe kerülő gyógyszerekre vonatkozó uniós stratégiai megközelítéssel (6), a két antibiotikum felvétele pedig összhangban áll az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében kialakított egységes egészségügyi megközelítés (7) szerinti európai cselekvési tervvel is, amely támogatja a megfigyelési lista használatát „az antimikrobiális szerek környezetben való előfordulásával és terjedésével kapcsolatos ismeretek javítása érdekében”.

| (11) | A 2008/105/EK irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság azonosította a javasolt anyagok elemzésére alkalmas módszereket. A listán szereplő anyagokra, így a csoportokon belüli egyes anyagokra is alkalmazandó módszer kimutatási határa nem lehet magasabb, mint a releváns mátrixban az anyagra jellemző becsült hatásmentes koncentráció tekintetében megadott érték. A listára újonnan felvett anyagokra, így a csoportokon belüli egyes anyagokra is alkalmazandó módszer meghatározási határa nem lehet magasabb, mint a releváns mátrixban az anyagra jellemző becsült hatásmentes koncentráció értéke. |
| --- | --- |

(11)

A 2008/105/EK irányelv 8b. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság azonosította a javasolt anyagok elemzésére alkalmas módszereket. A listán szereplő anyagokra, így a csoportokon belüli egyes anyagokra is alkalmazandó módszer kimutatási határa nem lehet magasabb, mint a releváns mátrixban az anyagra jellemző becsült hatásmentes koncentráció tekintetében megadott érték. A listára újonnan felvett anyagokra, így a csoportokon belüli egyes anyagokra is alkalmazandó módszer meghatározási határa nem lehet magasabb, mint a releváns mátrixban az anyagra jellemző becsült hatásmentes koncentráció értéke.

| (12) | A szulfametoxazol és a trimetoprim gyakran, bár nem mindig együtt kerül alkalmazásra állítólagos szinergikus hatásaik miatt; ezeket együtt lehet és továbbra is együtt kell elemezni, ha a listán nem is alkotnak csoportot. A venlafaxin és metabolitja azért alkotnak csoportot, mert hatásaik potenciálisan összeadódnak; ezeket együtt lehet és továbbra is együtt kell elemezni. Az azoltartalmú anyagok azért alkotnak csoportot, mert hatásmechanizmusuk azonos és hatásaik halmozódhatnak; ezeket együtt lehet és továbbra is együtt kell elemezni. |
| --- | --- |

(12)

A szulfametoxazol és a trimetoprim gyakran, bár nem mindig együtt kerül alkalmazásra állítólagos szinergikus hatásaik miatt; ezeket együtt lehet és továbbra is együtt kell elemezni, ha a listán nem is alkotnak csoportot. A venlafaxin és metabolitja azért alkotnak csoportot, mert hatásaik potenciálisan összeadódnak; ezeket együtt lehet és továbbra is együtt kell elemezni. Az azoltartalmú anyagok azért alkotnak csoportot, mert hatásmechanizmusuk azonos és hatásaik halmozódhatnak; ezeket együtt lehet és továbbra is együtt kell elemezni.

| (13) | Az azoxistrobin a dimoxistrobin mellett szerepel a listán, mivel hatásmechanizmusuk megegyezik; ezeket az anyagokat együtt lehet és együtt kell elemezni. A metformin és metabolitjának hatása halmozódhat; ezeket együtt lehet és együtt kell elemezni. A három fényvédő szer azért alkot csoportot, mert hatásmechanizmusuk megegyezik, és hatásuk halmozódhat; ezeket is együtt lehet és együtt kell elemezni. |
| --- | --- |

(13)

Az azoxistrobin a dimoxistrobin mellett szerepel a listán, mivel hatásmechanizmusuk megegyezik; ezeket az anyagokat együtt lehet és együtt kell elemezni. A metformin és metabolitjának hatása halmozódhat; ezeket együtt lehet és együtt kell elemezni. A három fényvédő szer azért alkot csoportot, mert hatásmechanizmusuk megegyezik, és hatásuk halmozódhat; ezeket is együtt lehet és együtt kell elemezni.

| (14) | A megfigyelési listán meghatározott elemzési módszerek nem járnak aránytalan költségekkel. Amennyiben a jövőben új információk fényében bármely, a listára újonnan felvett anyagra vonatkozóan csökkenteni kell a becsült hatásmentes koncentrációt, az érintett anyag tekintetében szükség lehet a módszerek elfogadható legmagasabb meghatározási határának csökkentésére, feltéve, hogy továbbra is szerepel a listán. |
| --- | --- |

(14)

A megfigyelési listán meghatározott elemzési módszerek nem járnak aránytalan költségekkel. Amennyiben a jövőben új információk fényében bármely, a listára újonnan felvett anyagra vonatkozóan csökkenteni kell a becsült hatásmentes koncentrációt, az érintett anyag tekintetében szükség lehet a módszerek elfogadható legmagasabb meghatározási határának csökkentésére, feltéve, hogy továbbra is szerepel a listán.

| (15) | A 2008/105/EK irányelv 8b. cikke előírja a megfigyelési listára felvett anyagok monitoringjának feltételeit és szabályait, valamint azt, hogy a tagállamoknak hogyan kell jelenteniük a monitoringeredményeket. Mindenekelőtt azt írja elő, hogy az egyes anyagok vonatkozásában a reprezentatív monitoring állomások kiválasztása, valamint a monitoring gyakoriságának és ütemezésének meghatározása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az anyag felhasználási módjait és lehetséges előfordulását. Bár a monitoring minimális gyakorisága évente egy alkalom, a tagállamoknak a felhasználás ingadozó jellegére tekintettel valamennyi anyag esetében mérlegelniük kell a monitoring legalább évente két alkalommal történő elvégzését annak biztosítása érdekében, hogy kellően jó minőségű adatokat lehessen gyűjteni, és hogy a megfigyelési listán alapuló mechanizmus így megfelelően hatékonyan tudja támogatni a későbbi kockázatértékelési folyamatokat. |
| --- | --- |

(15)

A 2008/105/EK irányelv 8b. cikke előírja a megfigyelési listára felvett anyagok monitoringjának feltételeit és szabályait, valamint azt, hogy a tagállamoknak hogyan kell jelenteniük a monitoringeredményeket. Mindenekelőtt azt írja elő, hogy az egyes anyagok vonatkozásában a reprezentatív monitoring állomások kiválasztása, valamint a monitoring gyakoriságának és ütemezésének meghatározása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az anyag felhasználási módjait és lehetséges előfordulását. Bár a monitoring minimális gyakorisága évente egy alkalom, a tagállamoknak a felhasználás ingadozó jellegére tekintettel valamennyi anyag esetében mérlegelniük kell a monitoring legalább évente két alkalommal történő elvégzését annak biztosítása érdekében, hogy kellően jó minőségű adatokat lehessen gyűjteni, és hogy a megfigyelési listán alapuló mechanizmus így megfelelően hatékonyan tudja támogatni a későbbi kockázatértékelési folyamatokat.

| (16) | Az összehasonlíthatóság érdekében minden anyag jelenlétét teljes vízmintákban kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(16)

Az összehasonlíthatóság érdekében minden anyag jelenlétét teljes vízmintákban kell vizsgálni.

| (17) | A jogbiztonság érdekében az (EU) 2020/1161 végrehajtási határozat mellékletét teljes egészében fel kell váltani. Az (EU) 2020/1161 végrehajtási határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(17)

A jogbiztonság érdekében az (EU) 2020/1161 végrehajtási határozat mellékletét teljes egészében fel kell váltani. Az (EU) 2020/1161 végrehajtási határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (18) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2000/60/EK irányelv 21. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(18)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2000/60/EK irányelv 21. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2008/105/EK irányelv 8b. cikkében említett, uniós szintű monitoring alá helyezendő anyagokat felsoroló megfigyelési lista e határozat mellékletében szerepel.

2. cikk

Az (EU) 2020/1161 végrehajtási határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 22-én.

a Bizottság részéről

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 348., 2008.12.24., 84. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/495 végrehajtási határozata (2015. március 20.) a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a vízpolitika keretében uniós szintű monitoring alá helyezendő anyagok megfigyelési listájának összeállításáról, HL L 78., 2015.3.24., 40. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2018/840 végrehajtási határozata (2018. június 5.) a vízpolitika területén uniós szintű monitoring alá helyezendő anyagok megfigyelési listájának a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján történő összeállításáról és az (EU) 2015/495 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről, HL L 141., 2018.6.7., 9. o.

4

(5)  A Bizottság (EU) 2020/1161 végrehajtási határozata (2020. augusztus 4.) a 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a vízpolitika keretében uniós szintű monitoring alá helyezendő anyagok megfigyelési listájának összeállításáról, HL L 257., 2020.8.6., 32. o.

5

(6)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak: Az Európai Unió környezetbe kerülő gyógyszerekkel kapcsolatos stratégiai megközelítése, COM(2019) 128 final.

6

(7)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében, COM(2017) 339 final.

7

---

MELLÉKLET

A 2008/105/EK irányelv 8b. cikkében említett, uniós szintű monitoring alá helyezendő anyagokat felsoroló megfigyelési lista

| Az anyag vagy anyagcsoport neve | CAS-szám (1) | EU-szám (2) | Indikatív elemzési módszer (3)
  ,
   (4) | Legnagyobb elfogadható kimutatási, illetve meghatározási határ (ng/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Szulfametoxazol (5) | 723-46-6 | 211-963-3 | SPE-LC-MS-MS | 100  (11) |
| Trimetoprim (5) | 738-70-5 | 212-006-2 | SPE-LC-MS-MS | 100  (11) |
| Venlafaxin és
  O-dezmetil-venlafaxin (6) | 93413-69-5
  93413-62-8 | 618-944-2
  700-516-2 | SPE-LC-MS-MS | 6  (11) |
| Azolvegyületek
   (7) | | | SPE-LC-MS-MS | |
| Klotrimazol | 23593-75-1 | 245-764-8 | | 20  (11) |
| Flukonazol | 86386-73-4 | 627-806-0 | | 250  (11) |
| Imazalil | 35554-44-0 | 252-615-0 | | 800  (11) |
| Ipkonazol | 125225-28-7 | 603-038-1 | | 44  (11) |
| Metkonazol | 125116-23-6 | 603-031-3 | | 29  (11) |
| Mikonazol | 22916-47-8 | 245-324-5 | | 200  (11) |
| Penkonazol | 66246-88-6 | 266-275-6 | | 1 700  (11) |
| Prokloráz | 67747-09-5 | 266-994-5 | | 161  (11) |
| Tebukonazol | 107534-96-3 | 403-640-2 | | 240  (11) |
| Tetrakonazol | 112281-77-3 | 407-760-6 | | 1 900  (11) |
| Dimoxistrobin

  Azoxistrobin
   (8) | 149961-52-4

  131860-33-8 | 604-712-8

  603-524-3 | SPE-LC-MS-MS | 32  (11)


  200
   (12) |
| Famoxadon | 131807-57-3 | 603-520-1 | SPE-LC-MS-MS | 8,5  (11) |
| Diflufenikan | 83164-33-4 | 617-446-2 | SPE-LC-MS-MS | 10  (12) |
| Fipronil | 120068-37-3 | 424-610-5 | SPE-HPLC-MS-MS | 0,77  (12) |
| Klindamicin | 18323-44-9 | 242-209-1 | SPE-LC-MS-MS | 44  (12) |
| Ofloxacin | 82419-36-1 | 680-263-1 | SPE-UPLC-MS-MS | 26  (12) |
| Metformin és
  Guanilkarbamid (9) | 657-24-9
  141-83-3 | 211-517-8
  205-504-6 | SPE-LC-MS-MS | 156 000  (12)

  100 000  (12) |
| Fényvédő szerek
   (10) | | | | |
| Butil-metoxidibenzoil-metán | 70356-09-1 | 274-581-6 | SPE-LC-MS-MS/ESI | 3 000  (12) |
| Oktokrilén | 6197-30-4 | 228-250-8 | | 266  (12) |
| Benzofenon-3 | 131-57-7 | 205-031-5 | | 670  (12) |

Az anyag vagy anyagcsoport neve

CAS-szám (1)

EU-szám (2)

Indikatív elemzési módszer (3)
  ,
   (4)

Legnagyobb elfogadható kimutatási, illetve meghatározási határ (ng/l)

Szulfametoxazol (5)

723-46-6

211-963-3

SPE-LC-MS-MS

100  (11)

Trimetoprim (5)

738-70-5

212-006-2

SPE-LC-MS-MS

100  (11)

Venlafaxin és

O-dezmetil-venlafaxin (6)

93413-69-5

93413-62-8

618-944-2

700-516-2

SPE-LC-MS-MS

6  (11)

Azolvegyületek
   (7)

SPE-LC-MS-MS

Klotrimazol

23593-75-1

245-764-8

20  (11)

Flukonazol

86386-73-4

627-806-0

250  (11)

Imazalil

35554-44-0

252-615-0

800  (11)

Ipkonazol

125225-28-7

603-038-1

44  (11)

Metkonazol

125116-23-6

603-031-3

29  (11)

Mikonazol

22916-47-8

245-324-5

200  (11)

Penkonazol

66246-88-6

266-275-6

1 700  (11)

Prokloráz

67747-09-5

266-994-5

161  (11)

Tebukonazol

107534-96-3

403-640-2

240  (11)

Tetrakonazol

112281-77-3

407-760-6

1 900  (11)

Dimoxistrobin

Azoxistrobin
   (8)

149961-52-4

131860-33-8

604-712-8

603-524-3

SPE-LC-MS-MS

32  (11)

200
   (12)

Famoxadon

131807-57-3

603-520-1

SPE-LC-MS-MS

8,5  (11)

Diflufenikan

83164-33-4

617-446-2

SPE-LC-MS-MS

10  (12)

Fipronil

120068-37-3

424-610-5

SPE-HPLC-MS-MS

0,77  (12)

Klindamicin

18323-44-9

242-209-1

SPE-LC-MS-MS

44  (12)

Ofloxacin

82419-36-1

680-263-1

SPE-UPLC-MS-MS

26  (12)

Metformin és

Guanilkarbamid (9)

657-24-9

141-83-3

211-517-8

205-504-6

SPE-LC-MS-MS

156 000  (12)

100 000  (12)

Fényvédő szerek
   (10)

Butil-metoxidibenzoil-metán

70356-09-1

274-581-6

SPE-LC-MS-MS/ESI

3 000  (12)

Oktokrilén

6197-30-4

228-250-8

266  (12)

Benzofenon-3

131-57-7

205-031-5

670  (12)

---

(1)  Chemical Abstracts Service: Vegyianyag Nyilvántartási Szolgálat.

(2)  Az Európai Uniós szám nem minden anyag esetében áll rendelkezésre.

(3)  A különböző tagállamokból származó eredmények összehasonlíthatósága érdekében minden anyagot teljes vízmintákban kell megfigyelni.

| | Extrakciós módszerek: | SPE – solid-phase extraction: szilárd fázisú extrakció |
| --- | --- | --- |

Extrakciós módszerek:

SPE – solid-phase extraction: szilárd fázisú extrakció

| | Analitikai módszerek: | HPLC-MS-MS – High-performance liquid chromatography (tandem) triple quadrupole mass spectrometry: nagy teljesítményű folyadék-kromatográffal kapcsolt tandem tripla kvadrupól tömegspektrométer |
| --- | --- | --- |

Analitikai módszerek:

HPLC-MS-MS – High-performance liquid chromatography (tandem) triple quadrupole mass spectrometry: nagy teljesítményű folyadék-kromatográffal kapcsolt tandem tripla kvadrupól tömegspektrométer

| | LC-MS-MS – Liquid chromatography (tandem) triple quadrupole mass spectrometry: folyadék-kromatográffal kapcsolt tandem tripla kvadrupól tömegspektrométer |
| --- | --- |

LC-MS-MS – Liquid chromatography (tandem) triple quadrupole mass spectrometry: folyadék-kromatográffal kapcsolt tandem tripla kvadrupól tömegspektrométer

| | LC-MS-MS/ESI – Liquid chromatography (tandem) triple quadrupole mass spectrometry with positive electrospray ionisation: folyadék-kromatográffal kapcsolt tandem tripla kvadrupól tömegspektrométer pozitív elektrospray ionizációval |
| --- | --- |

LC-MS-MS/ESI – Liquid chromatography (tandem) triple quadrupole mass spectrometry with positive electrospray ionisation: folyadék-kromatográffal kapcsolt tandem tripla kvadrupól tömegspektrométer pozitív elektrospray ionizációval

| | UPLC-MS-MS – Ultra-performance liquid chromatography (tandem) triple quadrupole mass spectrometry: különösen nagy teljesítményű folyadék-kromatográffal kapcsolt tandem tripla kvadrupól tömegspektrométer |
| --- | --- |

UPLC-MS-MS – Ultra-performance liquid chromatography (tandem) triple quadrupole mass spectrometry: különösen nagy teljesítményű folyadék-kromatográffal kapcsolt tandem tripla kvadrupól tömegspektrométer

(5)  A szulfametoxazolt és a trimetoprimet – annak ellenére, hogy nem alkotnak egy csoportot – azonos mintában együtt kell elemezni, de koncentrációjuk külön-külön jelentendő.

(6)  A venlafaxint és az O-dezmetil-venlafaxint azonos mintában együtt kell elemezni, de koncentrációjuk külön-külön jelentendő.

(7)  Az azolvegyületeket azonos mintában együtt kell elemezni, de koncentrációjuk külön-külön jelentendő.

(8)  A dimoxistrobint és az azoxistrobint azonos mintában együtt kell elemezni, de koncentrációjuk külön-külön jelentendő.

(9)  A metformint és a guanilkarbamidot azonos mintában együtt kell elemezni, de koncentrációjuk külön-külön jelentendő.

(10)  A fényvédő szereket azonos mintában együtt kell elemezni, de koncentrációjuk külön-külön jelentendő.

(11)  Legnagyobb elfogadható kimutatási határ.

(12)  Legnagyobb elfogadható meghatározási határ.

---