# Europeiska unionens L 245/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 245 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången22 september 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 245

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången22 september 2022

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/1628 av den 20 september 2022 om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina, förstärkning av den gemensamma avsättningsfonden genom garantier från medlemsstaterna och särskilda avsättningar för vissa finansiella skulder med anknytning till Ukraina som garanteras enligt beslut nr 466/2014/EU och om ändring av beslut (EU) 2022/1201 | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/1628 av den 20 september 2022 om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina, förstärkning av den gemensamma avsättningsfonden genom garantier från medlemsstaterna och särskilda avsättningar för vissa finansiella skulder med anknytning till Ukraina som garanteras enligt beslut nr 466/2014/EU och om ändring av beslut (EU) 2022/1201

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1629 av den 21 september 2022 om åtgärder för att innesluta Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. inom vissa avgränsade områden | 14 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1630 av den 21 september 2022 om åtgärder för att innesluta Grapevine flavescence dorée phytoplasma inom vissa avgränsade områden | 27 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2022/1631 av den 12 maj 2022 om ändring, för anpassning till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för användning av bly i supraledande kablar och ledningar av vismutstrontiumkalciumkopparoxid och bly i elektriska anslutningar till dessa (
  1
  ) | 45 |
| | * | Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2022/1632 av den 12 maj 2022 om ändring, för anpassning till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för användning av bly i vissa produkter för magnetisk resonanstomografi (
  1
  ) | 48 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/1633 av den 20 september 2022 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2020/1343 om beviljande av tillfälligt stöd enligt förordning (EU) 2020/672 till Republiken Bulgarien för att minska risken för arbetslöshet i krissituationen till följd av covid-19-utbrottet | 52 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2022/1634 av den 16 september 2022 om interna skyddsåtgärder för redaktionellt oberoende och insyn i ägandet inom mediesektorn | 56 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 1/2022 av gemensamma kommittén EU–Schweiz av den 6 september 2022 om ändring av tabellerna III och IV i protokoll 2 till avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, i dess ändrade lydelse [2022/1635] | 66 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1629 av den 21 september 2022 om åtgärder för att innesluta Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. inom vissa avgränsade områden

Ceratocystis platani

14

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1630 av den 21 september 2022 om åtgärder för att innesluta Grapevine flavescence dorée phytoplasma inom vissa avgränsade områden

27

DIREKTIV

*

Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2022/1631 av den 12 maj 2022 om ändring, för anpassning till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för användning av bly i supraledande kablar och ledningar av vismutstrontiumkalciumkopparoxid och bly i elektriska anslutningar till dessa (
  1
  )

1

45

*

Kommissionens delegerade direktiv (EU) 2022/1632 av den 12 maj 2022 om ändring, för anpassning till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för användning av bly i vissa produkter för magnetisk resonanstomografi (
  1
  )

1

48

BESLUT

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/1633 av den 20 september 2022 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2020/1343 om beviljande av tillfälligt stöd enligt förordning (EU) 2020/672 till Republiken Bulgarien för att minska risken för arbetslöshet i krissituationen till följd av covid-19-utbrottet

52

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2022/1634 av den 16 september 2022 om interna skyddsåtgärder för redaktionellt oberoende och insyn i ägandet inom mediesektorn

56

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 1/2022 av gemensamma kommittén EU–Schweiz av den 6 september 2022 om ändring av tabellerna III och IV i protokoll 2 till avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, i dess ändrade lydelse [2022/1635]

66

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 av den 29 juni 2022 om ändring av förordningarna (EU) 2017/1938 och (EG) nr 715/2009 vad gäller gaslagring ( EUT L 173, 30.6.2022 ) | 70 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 av den 29 juni 2022 om ändring av förordningarna (EU) 2017/1938 och (EG) nr 715/2009 vad gäller gaslagring ( EUT L 173, 30.6.2022 )

( EUT L 173, 30.6.2022 )

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

BESLUT

| 22.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 245/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 245/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2022/1628

av den 20 september 2022

om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina, förstärkning av den gemensamma avsättningsfonden genom garantier från medlemsstaterna och särskilda avsättningar för vissa finansiella skulder med anknytning till Ukraina som garanteras enligt beslut nr 466/2014/EU och om ändring av beslut (EU) 2022/1201

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 212,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Ett associeringsavtal mellan unionen och Ukraina (2), som innefattar ett djupgående och omfattande frihandelsområde, trädde i kraft den 1 september 2017. |
| --- | --- |

(1)

Ett associeringsavtal mellan unionen och Ukraina (2), som innefattar ett djupgående och omfattande frihandelsområde, trädde i kraft den 1 september 2017.

| (2) | Ukraina inledde våren 2014 ett ambitiöst reformprogram i syfte att stabilisera landets ekonomi och förbättra invånarnas försörjningsmöjligheter. Högst på agendan står bland annat korruptionsbekämpning, författnings- och valreformer samt reform av rättsväsendet. Genomförandet av dessa reformer fick stöd genom på varandra följande makroekonomiska stödprogram, genom vilka Ukraina har erhållit stöd i form av lån på totalt 6,6 miljarder EUR. Det makroekonomiska krisstöd som, mot bakgrund av de ökade spänningarna vid gränsen mot Ryssland, gjordes tillgängligt i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/313 (3) innebar lån på 1,2 miljarder EUR till Ukraina, som utbetalades i två omgångar i mars och maj 2022 på vardera 600 miljoner EUR. Unionens exceptionella makroekonomiska stöd på upp till 1 miljard EUR enligt Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/1201 (4) innebar ett snabbt och akut stöd till Ukrainas budget och betalades ut helt och hållet i två trancher den 1 och 2 augusti 2022. Det stödet utgjorde den första etappen av unionens planerade totala exceptionella makroekonomiska stöd till Ukraina på upp till 9 miljarder EUR som kommissionen tillkännagav i sitt meddelande av den 18 maj 2022 med titeln Stöd till och återuppbyggnad av Ukraina, och som godkändes av Europeiska rådet den 23–24 juni 2022. Detta beslut utgör den andra etappen i genomförandet av unionens planerade exceptionella makroekonomiska stöd. Det lägger grunden för att tillhandahålla ytterligare ett belopp på upp till 5 miljarder EUR i makroekonomiskt stöd till Ukraina i form av lån med mycket förmånliga villkor. Detta beslut bör snabbt följas av antagandet av ytterligare ett beslut för att genomföra den tredje etappen av unionens planerade totala exceptionella makroekonomiska stöd för ytterligare ett belopp på upp till 3 miljarder EUR så snart det har beslutats i vilken form det stödet ska tillhandahållas. |
| --- | --- |

(2)

Ukraina inledde våren 2014 ett ambitiöst reformprogram i syfte att stabilisera landets ekonomi och förbättra invånarnas försörjningsmöjligheter. Högst på agendan står bland annat korruptionsbekämpning, författnings- och valreformer samt reform av rättsväsendet. Genomförandet av dessa reformer fick stöd genom på varandra följande makroekonomiska stödprogram, genom vilka Ukraina har erhållit stöd i form av lån på totalt 6,6 miljarder EUR. Det makroekonomiska krisstöd som, mot bakgrund av de ökade spänningarna vid gränsen mot Ryssland, gjordes tillgängligt i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/313 (3) innebar lån på 1,2 miljarder EUR till Ukraina, som utbetalades i två omgångar i mars och maj 2022 på vardera 600 miljoner EUR. Unionens exceptionella makroekonomiska stöd på upp till 1 miljard EUR enligt Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/1201 (4) innebar ett snabbt och akut stöd till Ukrainas budget och betalades ut helt och hållet i två trancher den 1 och 2 augusti 2022. Det stödet utgjorde den första etappen av unionens planerade totala exceptionella makroekonomiska stöd till Ukraina på upp till 9 miljarder EUR som kommissionen tillkännagav i sitt meddelande av den 18 maj 2022 med titeln Stöd till och återuppbyggnad av Ukraina, och som godkändes av Europeiska rådet den 23–24 juni 2022. Detta beslut utgör den andra etappen i genomförandet av unionens planerade exceptionella makroekonomiska stöd. Det lägger grunden för att tillhandahålla ytterligare ett belopp på upp till 5 miljarder EUR i makroekonomiskt stöd till Ukraina i form av lån med mycket förmånliga villkor. Detta beslut bör snabbt följas av antagandet av ytterligare ett beslut för att genomföra den tredje etappen av unionens planerade totala exceptionella makroekonomiska stöd för ytterligare ett belopp på upp till 3 miljarder EUR så snart det har beslutats i vilken form det stödet ska tillhandahållas.

| (3) | På grund av Rysslands oprovocerade och omotiverade anfallskrig mot Ukraina sedan den 24 februari 2022 har medfört att Ukraina har förlorat marknadstillgång, och de offentliga inkomsterna har minskat drastiskt samtidigt som de offentliga utgifterna för att hantera den humanitära situationen och upprätthålla kontinuiteten i de statliga tjänsterna har ökat markant. I den mycket osäkra och instabila situationen pekar Internationella valutafondens (IMF) bästa uppskattningar av Ukrainas finansieringsbehov på ett extraordinärt finansieringsgap på omkring 39 miljarder USD 2022, varav omkring hälften skulle kunna tillgodoses om det hittills utlovade internationella stödet betalades i sin helhet. Unionens snabba tillhandahållande av makroekonomiskt stöd till Ukraina genom detta beslut anses under rådande extraordinära omständigheter, vara ett lämpligt kortsiktigt svar på de betydande riskerna för Ukrainas makroekonomiska stabilitet. Detta ytterligare belopp på upp till 5 miljarder EUR av unionens exceptionella makroekonomiska stöd enligt detta beslut syftar till att stödja Ukrainas makroekonomiska stabilisering, stärka landets omedelbara resiliens och upprätthålla dess förmåga till återhämtning, och därigenom bidra till en hållbar offentlig skuldsättning för landet och, ytterst, till dess förmåga att fullgöra sina finansiella åtaganden. |
| --- | --- |

(3)

På grund av Rysslands oprovocerade och omotiverade anfallskrig mot Ukraina sedan den 24 februari 2022 har medfört att Ukraina har förlorat marknadstillgång, och de offentliga inkomsterna har minskat drastiskt samtidigt som de offentliga utgifterna för att hantera den humanitära situationen och upprätthålla kontinuiteten i de statliga tjänsterna har ökat markant. I den mycket osäkra och instabila situationen pekar Internationella valutafondens (IMF) bästa uppskattningar av Ukrainas finansieringsbehov på ett extraordinärt finansieringsgap på omkring 39 miljarder USD 2022, varav omkring hälften skulle kunna tillgodoses om det hittills utlovade internationella stödet betalades i sin helhet. Unionens snabba tillhandahållande av makroekonomiskt stöd till Ukraina genom detta beslut anses under rådande extraordinära omständigheter, vara ett lämpligt kortsiktigt svar på de betydande riskerna för Ukrainas makroekonomiska stabilitet. Detta ytterligare belopp på upp till 5 miljarder EUR av unionens exceptionella makroekonomiska stöd enligt detta beslut syftar till att stödja Ukrainas makroekonomiska stabilisering, stärka landets omedelbara resiliens och upprätthålla dess förmåga till återhämtning, och därigenom bidra till en hållbar offentlig skuldsättning för landet och, ytterst, till dess förmåga att fullgöra sina finansiella åtaganden.

| (4) | Unionens exceptionella makroekonomiska stöd enligt detta beslut kommer att på ett betydande sätt bidra till att täcka Ukrainas finansieringsbehov enligt IMF:s och andra internationella finansieringsinstitutioners beräkningar, med beaktande av Ukrainas förmåga att finansiera sig med egna medel. Vid fastställandet av beloppet för unionens exceptionella makroekonomiska stöd tas hänsyn även till förväntade ekonomiska bidrag från bilaterala och multilaterala givare och behovet av att säkerställa att bördan delas rättvist mellan unionen och andra givare, samt redan befintlig användning av unionens andra externa finansieringsinstrument i Ukraina och mervärdet av unionens samlade engagemang. De ukrainska myndigheternas åtagande om nära samarbete med IMF om utformningen och genomförandet av kortsiktiga krisåtgärder och deras avsikt att tillsammans med IMF utarbeta ett lämpligt ekonomiskt program när förhållandena så tillåter bör erkännas. Ett sådant program begärdes formellt i augusti 2022. Unionens exceptionella makroekonomiska stöd bör syfta till att upprätthålla makroekonomisk stabilitet och resiliens under krigstillståndet. Kommissionen bör säkerställa att unionens exceptionella makroekonomiska stöd är rättsligt och innehållsmässigt förenligt med de viktigaste principerna och målen för unionens yttre åtgärder och övriga relevanta politikområden. |
| --- | --- |

(4)

Unionens exceptionella makroekonomiska stöd enligt detta beslut kommer att på ett betydande sätt bidra till att täcka Ukrainas finansieringsbehov enligt IMF:s och andra internationella finansieringsinstitutioners beräkningar, med beaktande av Ukrainas förmåga att finansiera sig med egna medel. Vid fastställandet av beloppet för unionens exceptionella makroekonomiska stöd tas hänsyn även till förväntade ekonomiska bidrag från bilaterala och multilaterala givare och behovet av att säkerställa att bördan delas rättvist mellan unionen och andra givare, samt redan befintlig användning av unionens andra externa finansieringsinstrument i Ukraina och mervärdet av unionens samlade engagemang. De ukrainska myndigheternas åtagande om nära samarbete med IMF om utformningen och genomförandet av kortsiktiga krisåtgärder och deras avsikt att tillsammans med IMF utarbeta ett lämpligt ekonomiskt program när förhållandena så tillåter bör erkännas. Ett sådant program begärdes formellt i augusti 2022. Unionens exceptionella makroekonomiska stöd bör syfta till att upprätthålla makroekonomisk stabilitet och resiliens under krigstillståndet. Kommissionen bör säkerställa att unionens exceptionella makroekonomiska stöd är rättsligt och innehållsmässigt förenligt med de viktigaste principerna och målen för unionens yttre åtgärder och övriga relevanta politikområden.

| (5) | Unionens exceptionella makroekonomiska stöd bör stödja unionens utrikespolitik gentemot Ukraina. Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten bör ha ett nära samarbete under hela processen med det makroekonomiska stödet i syfte att samordna unionens utrikespolitik och säkerställa att den är konsekvent. |
| --- | --- |

(5)

Unionens exceptionella makroekonomiska stöd bör stödja unionens utrikespolitik gentemot Ukraina. Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten bör ha ett nära samarbete under hela processen med det makroekonomiska stödet i syfte att samordna unionens utrikespolitik och säkerställa att den är konsekvent.

| (6) | Ett förhandsvillkor för beviljande av unionens exceptionella makroekonomiska stöd bör vara att Ukraina respekterar gällande demokratiska mekanismer – däribland ett parlamentariskt flerpartisystem – och rättsstatsprincipen, samt garanterar respekt för mänskliga rättigheter. Det pågående kriget och särskilt det nuvarande undantagstillståndet, bör inte inkräkta på de principerna, även om makten koncentreras till det verkställande organet. |
| --- | --- |

(6)

Ett förhandsvillkor för beviljande av unionens exceptionella makroekonomiska stöd bör vara att Ukraina respekterar gällande demokratiska mekanismer – däribland ett parlamentariskt flerpartisystem – och rättsstatsprincipen, samt garanterar respekt för mänskliga rättigheter. Det pågående kriget och särskilt det nuvarande undantagstillståndet, bör inte inkräkta på de principerna, även om makten koncentreras till det verkställande organet.

| (7) | För att unionens ekonomiska intressen i samband med unionens exceptionella makroekonomiska stöd ska skyddas effektivt bör Ukraina vidta lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oriktigheter i samband med stödet. Det bör vidare föreskrivas i låneavtalet att kommissionen ska genomföra kontroller, att revisionsrätten ska genomföra revisioner och att Europeiska åklagarmyndigheten ska utöva sina befogenheter, i enlighet med artiklarna 129 och 220 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (budgetförordningen). |
| --- | --- |

(7)

För att unionens ekonomiska intressen i samband med unionens exceptionella makroekonomiska stöd ska skyddas effektivt bör Ukraina vidta lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oriktigheter i samband med stödet. Det bör vidare föreskrivas i låneavtalet att kommissionen ska genomföra kontroller, att revisionsrätten ska genomföra revisioner och att Europeiska åklagarmyndigheten ska utöva sina befogenheter, i enlighet med artiklarna 129 och 220 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (budgetförordningen).

| (8) | Unionens exceptionella makroekonomiska stöd bör knytas till stränga rapporteringskrav och politiska villkor, som ska fastställas i ett samförståndsavtal. Dessa stränga rapporteringskrav bör syfta till att under det nuvarande krigstillståndet säkerställa att medlet används på ett sätt som är effektivt, transparent och ger möjlighet till ansvarsutkrävande. De politiska villkoren bör syfta till att stärka Ukrainas omedelbara resiliens och långsiktigt hållbara skuldsättning och därigenom minska de risker som är kopplade till fullgörandet av dess utestående och framtida finansiella åtaganden. |
| --- | --- |

(8)

Unionens exceptionella makroekonomiska stöd bör knytas till stränga rapporteringskrav och politiska villkor, som ska fastställas i ett samförståndsavtal. Dessa stränga rapporteringskrav bör syfta till att under det nuvarande krigstillståndet säkerställa att medlet används på ett sätt som är effektivt, transparent och ger möjlighet till ansvarsutkrävande. De politiska villkoren bör syfta till att stärka Ukrainas omedelbara resiliens och långsiktigt hållbara skuldsättning och därigenom minska de risker som är kopplade till fullgörandet av dess utestående och framtida finansiella åtaganden.

| (9) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av detta beslut bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (6).

| (10) | De lån som ges enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 bör tillsammans ha en längsta genomsnittlig löptid på 25 år. |
| --- | --- |

(10)

De lån som ges enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 bör tillsammans ha en längsta genomsnittlig löptid på 25 år.

| (11) | Eftersom lånen enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 medför samma risker för unionens budget och tillsammans bör ha en längsta löptid på i genomsnitt 25 år, bör det totala beloppet på 6 miljarder EUR för unionens makroekonomiska stöd till Ukraina enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 omfattas av en gemensam metod för att hantera de finansiella och budgetmässiga konsekvenserna. I synnerhet bör samma nivå på budgettäckningen fastställas som ett tillräckligt skydd mot risken för att Ukraina eventuellt inte återbetalar vissa eller alla lån vid planerade tidpunkter. De avsättningar som görs tillgängliga genom unionens budget för de två uppsättningarna av lån genom unionens exceptionella makroekonomiska stöd bör förvaltas som en integrerad uppsättning avsättningar. Sådan förvaltning kommer att öka unionsbudgetens motståndskraft och flexibilitet i samband med alla situationer där betalningar uteblir. Beslut (EU) 2022/1201 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom lånen enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 medför samma risker för unionens budget och tillsammans bör ha en längsta löptid på i genomsnitt 25 år, bör det totala beloppet på 6 miljarder EUR för unionens makroekonomiska stöd till Ukraina enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 omfattas av en gemensam metod för att hantera de finansiella och budgetmässiga konsekvenserna. I synnerhet bör samma nivå på budgettäckningen fastställas som ett tillräckligt skydd mot risken för att Ukraina eventuellt inte återbetalar vissa eller alla lån vid planerade tidpunkter. De avsättningar som görs tillgängliga genom unionens budget för de två uppsättningarna av lån genom unionens exceptionella makroekonomiska stöd bör förvaltas som en integrerad uppsättning avsättningar. Sådan förvaltning kommer att öka unionsbudgetens motståndskraft och flexibilitet i samband med alla situationer där betalningar uteblir. Beslut (EU) 2022/1201 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | Det exceptionella makroekonomiska stödet enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 utgör en finansiell skuld för unionen inom ramen för den totala volymen för garantin för yttre åtgärder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (7). Det totala beloppet på upp till 6 miljarder EUR i unionens exceptionella makroekonomiska stödlån till Ukraina bör omfattas av de inbetalda avsättningar på 9 % som är tillgängliga för makroekonomiska stödlån inom ramen för garantin för yttre åtgärder. Avsättningarna bör finansieras genom det anslag som planerats för makroekonomiskt stöd enligt förordning (EU) 2021/947, med ett totalt belopp på 540 miljoner EUR. Det beloppet bör anslås och betalas till den gemensamma avsättningsfonden inom den fleråriga budgetramen 2021–2027, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (8). |
| --- | --- |

(12)

Det exceptionella makroekonomiska stödet enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 utgör en finansiell skuld för unionen inom ramen för den totala volymen för garantin för yttre åtgärder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (7). Det totala beloppet på upp till 6 miljarder EUR i unionens exceptionella makroekonomiska stödlån till Ukraina bör omfattas av de inbetalda avsättningar på 9 % som är tillgängliga för makroekonomiska stödlån inom ramen för garantin för yttre åtgärder. Avsättningarna bör finansieras genom det anslag som planerats för makroekonomiskt stöd enligt förordning (EU) 2021/947, med ett totalt belopp på 540 miljoner EUR. Det beloppet bör anslås och betalas till den gemensamma avsättningsfonden inom den fleråriga budgetramen 2021–2027, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (8).

| (13) | I enlighet med artikel 210.3 i budgetförordningen ska ansvarsförbindelser som har sitt upphov i budgetgarantier eller ekonomiskt stöd och som bärs av unionsbudgeten anses ligga på en hållbar nivå om deras prognostiserade fleråriga utveckling är förenlig med de gränser som anges i förordning (EU, Euratom) 2020/2093 och det tak för årliga betalningsbemyndiganden som fastställs i artikel 3.1 i rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 (9). För att unionen ska kunna ge betydande stöd till Ukraina i form av unionens exceptionella makroekonomiska stöd i exempellös omfattning och på säker ekonomisk grund, men samtidigt bevara unionens höga kreditvärdighet och därmed dess förmåga att faktiskt finansiera både interna och externa politikområden, är det väsentligt att på lämpligt sätt skydda unionens budget för det fall att dessa ansvarsförbindelser materialiseras och säkerställa att de är ekonomiskt hållbara i den mening som avses i artikel 210.3 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 210.3 i budgetförordningen ska ansvarsförbindelser som har sitt upphov i budgetgarantier eller ekonomiskt stöd och som bärs av unionsbudgeten anses ligga på en hållbar nivå om deras prognostiserade fleråriga utveckling är förenlig med de gränser som anges i förordning (EU, Euratom) 2020/2093 och det tak för årliga betalningsbemyndiganden som fastställs i artikel 3.1 i rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 (9). För att unionen ska kunna ge betydande stöd till Ukraina i form av unionens exceptionella makroekonomiska stöd i exempellös omfattning och på säker ekonomisk grund, men samtidigt bevara unionens höga kreditvärdighet och därmed dess förmåga att faktiskt finansiera både interna och externa politikområden, är det väsentligt att på lämpligt sätt skydda unionens budget för det fall att dessa ansvarsförbindelser materialiseras och säkerställa att de är ekonomiskt hållbara i den mening som avses i artikel 210.3 i budgetförordningen.

| (14) | I enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning bör den gemensamma avsättningsfonden förstärkas med medel som står i proportion till de risker som uppstår till följd av de ansvarsförbindelser som är kopplade till detta exempellöst stora exceptionella makroekonomiska stöd från unionen till en enda stödmottagare. Utan en sådan förstärkning skulle unionens budget inte på ekonomiskt säker grund kunna tillhandahålla det exempellöst stora stödet som Ukrainas krigsrelaterade behov kräver. För att skydda unionsbudgeten bör unionens exceptionella makroekonomiska stödlån till Ukraina på upp till 6 miljarder EUR omfattas av en täckning på 70 % genom inbetalda avsättningar (på 9 %) som kan kompletteras med medlemsstaters garantier för att tillhandahålla budgettäckning för förluster på upp till ytterligare 61 % av lånevärdet. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning bör den gemensamma avsättningsfonden förstärkas med medel som står i proportion till de risker som uppstår till följd av de ansvarsförbindelser som är kopplade till detta exempellöst stora exceptionella makroekonomiska stöd från unionen till en enda stödmottagare. Utan en sådan förstärkning skulle unionens budget inte på ekonomiskt säker grund kunna tillhandahålla det exempellöst stora stödet som Ukrainas krigsrelaterade behov kräver. För att skydda unionsbudgeten bör unionens exceptionella makroekonomiska stödlån till Ukraina på upp till 6 miljarder EUR omfattas av en täckning på 70 % genom inbetalda avsättningar (på 9 %) som kan kompletteras med medlemsstaters garantier för att tillhandahålla budgettäckning för förluster på upp till ytterligare 61 % av lånevärdet.

| (15) | Medlen inom ramen för förordning (EU, Euratom) 2020/2093 är hårt pressade med tanke på unionens övergripande utgiftsprioriteringar. Det är därför lämpligt att söka en alternativ lösning för att skaffa fram ytterligare medel som inte påverkar de ordinarie utgifterna i budgetplaneringen för den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

(15)

Medlen inom ramen för förordning (EU, Euratom) 2020/2093 är hårt pressade med tanke på unionens övergripande utgiftsprioriteringar. Det är därför lämpligt att söka en alternativ lösning för att skaffa fram ytterligare medel som inte påverkar de ordinarie utgifterna i budgetplaneringen för den fleråriga budgetramen 2021–2027.

| (16) | Frivilliga bidrag från medlemsstaterna i form av garantier har identifierats som ett lämpligt verktyg för att tillhandahålla skydd utöver de ursprungligen inbetalda avsättningarna. Medlemsstaternas garantier bör ställas frivilligt och bör utgöra en lämplig säkerhetsmekanism till stöd för unionens budget, efter det att avsättningarna i den gemensamma avsättningsfonden för finansiella skulder enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 är eller kommer att vara fullständigt utnyttjade. Bidragen inom ramen för dessa garantier bör inkluderas i beloppet för tillåtna finansiella förpliktelser, genom undantag från artikel 211.1 första stycket i budgetförordningen. Sådana bidrag bör beaktas vid beräkningen av de avsättningar som följer av den avsättningsnivå som avses i artikel 211.1 i budgetförordningen, genom undantag från artikel 211.4 andra stycket i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(16)

Frivilliga bidrag från medlemsstaterna i form av garantier har identifierats som ett lämpligt verktyg för att tillhandahålla skydd utöver de ursprungligen inbetalda avsättningarna. Medlemsstaternas garantier bör ställas frivilligt och bör utgöra en lämplig säkerhetsmekanism till stöd för unionens budget, efter det att avsättningarna i den gemensamma avsättningsfonden för finansiella skulder enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 är eller kommer att vara fullständigt utnyttjade. Bidragen inom ramen för dessa garantier bör inkluderas i beloppet för tillåtna finansiella förpliktelser, genom undantag från artikel 211.1 första stycket i budgetförordningen. Sådana bidrag bör beaktas vid beräkningen av de avsättningar som följer av den avsättningsnivå som avses i artikel 211.1 i budgetförordningen, genom undantag från artikel 211.4 andra stycket i budgetförordningen.

| (17) | De garantier som ställs av medlemsstaterna bör täcka de exceptionella makroekonomiska stödlånen enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 (de täckta makroekonomiska stödlånen). Dessa garantier bör vara oåterkalleliga, ovillkorliga och kunna tas i anspråk på begäran. Dessa garantier bör säkerställa unionens förmåga att återbetala de medel som lånats upp på kapitalmarknaderna eller från finansieringsinstitutioner. De bör endast tas i anspråk när strikta villkor avseende de tillgängliga avsättningarnas tillräcklighet är uppfyllda och om unionen inte erhåller någon betalning från Ukraina av de exceptionella makroekonomiska stödlån som beviljats enligt de täckta makroekonomiska stödlånen i tid för att kunna uppfylla sina finansiella förpliktelser från obligationer eller om betalningsplanen för de lån som beviljats enligt de täckta makroekonomiska stödlånen skulle ändras. Medlemsstaternas garantier bör tas i anspråk för ett belopp som motsvarar det belopp som uppstår till följd av förluster i samband med ekonomiskt stöd till Ukraina enligt de täckta makroekonomiska stödlånen och för att fylla på den gemensamma avsättningsfonden till den erforderliga nivån på inbetalda avsättningar. Anspråk på medlemsstaternas garantier bör ställas först efter det att de ursprungliga avsättningar som gjorts för det exceptionella makroekonomiska stödet enligt de täckta makroekonomiska stödlånen är eller kommer att vara fullständigt utnyttjade. Belopp som återvinns enligt låneavtalen avseende det exceptionella makroekonomiska stödet till Ukraina enligt de täckta makroekonomiska stödlånen bör återbetalas till de medlemsstater som har fullgjort garantianspråken, genom undantag från artikel 211.4 c i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(17)

De garantier som ställs av medlemsstaterna bör täcka de exceptionella makroekonomiska stödlånen enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 (de täckta makroekonomiska stödlånen). Dessa garantier bör vara oåterkalleliga, ovillkorliga och kunna tas i anspråk på begäran. Dessa garantier bör säkerställa unionens förmåga att återbetala de medel som lånats upp på kapitalmarknaderna eller från finansieringsinstitutioner. De bör endast tas i anspråk när strikta villkor avseende de tillgängliga avsättningarnas tillräcklighet är uppfyllda och om unionen inte erhåller någon betalning från Ukraina av de exceptionella makroekonomiska stödlån som beviljats enligt de täckta makroekonomiska stödlånen i tid för att kunna uppfylla sina finansiella förpliktelser från obligationer eller om betalningsplanen för de lån som beviljats enligt de täckta makroekonomiska stödlånen skulle ändras. Medlemsstaternas garantier bör tas i anspråk för ett belopp som motsvarar det belopp som uppstår till följd av förluster i samband med ekonomiskt stöd till Ukraina enligt de täckta makroekonomiska stödlånen och för att fylla på den gemensamma avsättningsfonden till den erforderliga nivån på inbetalda avsättningar. Anspråk på medlemsstaternas garantier bör ställas först efter det att de ursprungliga avsättningar som gjorts för det exceptionella makroekonomiska stödet enligt de täckta makroekonomiska stödlånen är eller kommer att vara fullständigt utnyttjade. Belopp som återvinns enligt låneavtalen avseende det exceptionella makroekonomiska stödet till Ukraina enligt de täckta makroekonomiska stödlånen bör återbetalas till de medlemsstater som har fullgjort garantianspråken, genom undantag från artikel 211.4 c i budgetförordningen.

| (18) | Om unionen tillfälligt fullgör sina finansiella åtaganden i samband med obligationer som emitterats för att finansiera det exceptionella makroekonomiska stödet till Ukraina enligt de täckta makroekonomiska stödlånen med hjälp av avsättningar i den gemensamma avsättningsfonden som gjorts för att täcka andra finansiella skulder för unionen, kan medlemsstaternas garantier tas i anspråk för att fylla på avsättningarna för dessa finansiella skulder. |
| --- | --- |

(18)

Om unionen tillfälligt fullgör sina finansiella åtaganden i samband med obligationer som emitterats för att finansiera det exceptionella makroekonomiska stödet till Ukraina enligt de täckta makroekonomiska stödlånen med hjälp av avsättningar i den gemensamma avsättningsfonden som gjorts för att täcka andra finansiella skulder för unionen, kan medlemsstaternas garantier tas i anspråk för att fylla på avsättningarna för dessa finansiella skulder.

| (19) | Med tanke på den exceptionella karaktären hos det makroekonomiska stöd som backas upp av garantier är det lämpligt att förvalta avsättningarna för de finansiella skulder som uppstår till följd av det makroekonomiska stödet enligt de täckta makroekonomiska stödlånen och för alla utbetalningar efter den 15 juli 2022 av lån som garanteras enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU (10) separat från andra finansiella förpliktelser inom garantin för yttre åtgärder och garantifonden för åtgärder avseende tredjeland. Det är därför lämpligt att endast använda de avsättningar som görs i den gemensamma avsättningsfonden för finansiella förpliktelser från det exceptionella makroekonomiska stödet enligt de täckta makroekonomiska stödlånen, i stället för att tillämpa den allmänna regeln i artikel 31.6 i förordning (EU) 2021/947. Det är vidare lämpligt att endast använda de avsättningar som gjorts i den gemensamma avsättningsfonden för lån som garanteras enligt beslut nr 466/2014/EU och som betalas ut efter den 15 juli 2022 för finansiella förpliktelser från de lånen och att tillämpa bestämmelserna i budgetförordningen på dessa avsättningar, i stället för att tillämpa den allmänna regeln i artikel 31.8 i förordning (EU) 2021/947. Detta bör kompletteras av att avsättningarna för det exceptionella makroekonomiska stödet enligt det här beslutet undantas från tillämpningen av den effektiva avsättningsnivån, genom undantag från artikel 213 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Med tanke på den exceptionella karaktären hos det makroekonomiska stöd som backas upp av garantier är det lämpligt att förvalta avsättningarna för de finansiella skulder som uppstår till följd av det makroekonomiska stödet enligt de täckta makroekonomiska stödlånen och för alla utbetalningar efter den 15 juli 2022 av lån som garanteras enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU (10) separat från andra finansiella förpliktelser inom garantin för yttre åtgärder och garantifonden för åtgärder avseende tredjeland. Det är därför lämpligt att endast använda de avsättningar som görs i den gemensamma avsättningsfonden för finansiella förpliktelser från det exceptionella makroekonomiska stödet enligt de täckta makroekonomiska stödlånen, i stället för att tillämpa den allmänna regeln i artikel 31.6 i förordning (EU) 2021/947. Det är vidare lämpligt att endast använda de avsättningar som gjorts i den gemensamma avsättningsfonden för lån som garanteras enligt beslut nr 466/2014/EU och som betalas ut efter den 15 juli 2022 för finansiella förpliktelser från de lånen och att tillämpa bestämmelserna i budgetförordningen på dessa avsättningar, i stället för att tillämpa den allmänna regeln i artikel 31.8 i förordning (EU) 2021/947. Detta bör kompletteras av att avsättningarna för det exceptionella makroekonomiska stödet enligt det här beslutet undantas från tillämpningen av den effektiva avsättningsnivån, genom undantag från artikel 213 i budgetförordningen.

| (20) | Den relativa andelen av varje medlemsstats bidrag (fördelningsnyckel) till det totala garanterade beloppet bör motsvara medlemsstatens relativa andel av unionens totala bruttonationalinkomst. Anspråk på garantier bör göras proportionellt, med tillämpning av denna fördelningsnyckel. |
| --- | --- |

(20)

Den relativa andelen av varje medlemsstats bidrag (fördelningsnyckel) till det totala garanterade beloppet bör motsvara medlemsstatens relativa andel av unionens totala bruttonationalinkomst. Anspråk på garantier bör göras proportionellt, med tillämpning av denna fördelningsnyckel.

| (21) | Det är viktigt att medlemsstaterna ger högsta prioritet till att slutföra sina nationella förfaranden för att garantierna ska träda i kraft. Med tanke på situationens brådskande karaktär bör den tid som behövs för att slutföra dessa förfaranden inte fördröja utbetalningen av det brådskande exceptionella makroekonomiska stödet till Ukraina enligt detta beslut. De makroekonomiska stödlånen enligt detta beslut kommer att arrangeras snabbt när detta beslut trätt i kraft, samförståndsavtalet antagits och låneavtalet undertecknats. |
| --- | --- |

(21)

Det är viktigt att medlemsstaterna ger högsta prioritet till att slutföra sina nationella förfaranden för att garantierna ska träda i kraft. Med tanke på situationens brådskande karaktär bör den tid som behövs för att slutföra dessa förfaranden inte fördröja utbetalningen av det brådskande exceptionella makroekonomiska stödet till Ukraina enligt detta beslut. De makroekonomiska stödlånen enligt detta beslut kommer att arrangeras snabbt när detta beslut trätt i kraft, samförståndsavtalet antagits och låneavtalet undertecknats.

| (22) | Med tanke på den svåra situationen till följd av Rysslands anfallskrig, och för att stödja Ukrainas utveckling mot långsiktig stabilitet, är det lämpligt att göra undantag från artikel 220.5 e i budgetförordningen och ge unionen möjligheten att täcka räntekostnaderna för lånen enligt detta beslut och att efterskänka de administrativa kostnader som Ukraina annars skulle bära. Räntesubventionen bör beviljas som ett instrument som anses lämpligt för att säkerställa att stödet ger avsedd verkan i den mening som avses i artikel 220.1 i budgetförordningen och bör bäras av unionens budget åtminstone under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027. Under perioden 2021–2027 bör räntesubventionen täckas genom den finansieringsram som avses i artikel 6.2 a första strecksatsen i förordning (EU) 2021/947. |
| --- | --- |

(22)

Med tanke på den svåra situationen till följd av Rysslands anfallskrig, och för att stödja Ukrainas utveckling mot långsiktig stabilitet, är det lämpligt att göra undantag från artikel 220.5 e i budgetförordningen och ge unionen möjligheten att täcka räntekostnaderna för lånen enligt detta beslut och att efterskänka de administrativa kostnader som Ukraina annars skulle bära. Räntesubventionen bör beviljas som ett instrument som anses lämpligt för att säkerställa att stödet ger avsedd verkan i den mening som avses i artikel 220.1 i budgetförordningen och bör bäras av unionens budget åtminstone under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027. Under perioden 2021–2027 bör räntesubventionen täckas genom den finansieringsram som avses i artikel 6.2 a första strecksatsen i förordning (EU) 2021/947.

| (23) | Det bör vara möjligt för Ukraina att senast i slutet av mars varje år ansöka om räntesubventionen och om att de administrativa kostnaderna ska efterskänkas. För att möjliggöra flexibilitet i återbetalningen av kapitalbeloppet bör det också vara möjligt att genom undantag från artikel 220.2 i budgetförordningen förlänga de lån som i detta sammanhang tas upp på unionens vägnar. |
| --- | --- |

(23)

Det bör vara möjligt för Ukraina att senast i slutet av mars varje år ansöka om räntesubventionen och om att de administrativa kostnaderna ska efterskänkas. För att möjliggöra flexibilitet i återbetalningen av kapitalbeloppet bör det också vara möjligt att genom undantag från artikel 220.2 i budgetförordningen förlänga de lån som i detta sammanhang tas upp på unionens vägnar.

| (24) | Mot bakgrund av Ukrainas akuta finansieringsbehov gick kommissionen i juli 2022 med på en ny inriktning på och utbetalning av ytterligare 1,59 miljarder EUR i lån från Europeiska investeringsbanken till Ukraina som garanteras inom ramen för det externa utlåningsmandatet 2014–2020. Eftersom det rör sig om lån till den ukrainska staten eller statsägda enheter innebär de dock samma risknivå för unionsbudgeten som de makroekonomiska stödlånen. För unionsbudgeten bör följaktligen samma försiktighetsstrategi tillämpas för dessa exponeringar som för de makroekonomiska stödlånen enligt de täckta makroekonomiska stödlånen. Genom detta beslut tillämpas därför en avsättningsnivå på 70 % på lånen med ny inriktning på 1,59 miljarder EUR inom ramen för det externa utlåningsmandatet samt på eventuella ytterligare utbetalningar av lån inom ramen för det externa utlåningsmandatet till Ukraina. Den avsättningsnivån bör tillämpas i stället för den avsättningsnivå som anges i artikel 31.8 tredje meningen i förordning (EU) 2021/947. Avsättningen på 70 % för utbetalningar av lån på 1,59 miljarder EUR inom ramen för det externa utlåningsmandatet till Ukraina kommer att finansieras genom unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(24)

Mot bakgrund av Ukrainas akuta finansieringsbehov gick kommissionen i juli 2022 med på en ny inriktning på och utbetalning av ytterligare 1,59 miljarder EUR i lån från Europeiska investeringsbanken till Ukraina som garanteras inom ramen för det externa utlåningsmandatet 2014–2020. Eftersom det rör sig om lån till den ukrainska staten eller statsägda enheter innebär de dock samma risknivå för unionsbudgeten som de makroekonomiska stödlånen. För unionsbudgeten bör följaktligen samma försiktighetsstrategi tillämpas för dessa exponeringar som för de makroekonomiska stödlånen enligt de täckta makroekonomiska stödlånen. Genom detta beslut tillämpas därför en avsättningsnivå på 70 % på lånen med ny inriktning på 1,59 miljarder EUR inom ramen för det externa utlåningsmandatet samt på eventuella ytterligare utbetalningar av lån inom ramen för det externa utlåningsmandatet till Ukraina. Den avsättningsnivån bör tillämpas i stället för den avsättningsnivå som anges i artikel 31.8 tredje meningen i förordning (EU) 2021/947. Avsättningen på 70 % för utbetalningar av lån på 1,59 miljarder EUR inom ramen för det externa utlåningsmandatet till Ukraina kommer att finansieras genom unionsbudgeten.

| (25) | En regelbunden översyn av avsättningarna för de respektive makroekonomiska stödlånen och lånen inom ramen för det externa utlåningsmandatet bör göras var sjätte månad, med början den 30 juni 2023 eller tidigare om så är lämpligt. Vid den översynen bör det särskilt bedömas om situationen i Ukraina har utvecklats på ett sätt som skulle motivera en ökning eller minskning av avsättningsnivån. Kommissionen kan göra en ny bedömning av avsättningsnivån på ad hoc-basis, särskilt om det motiveras av en anmärkningsvärd relevant händelse. I syfte att säkerställa att avsättningsnivån förblir tillräcklig för de finansiella riskerna bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att öka eller minska avsättningsnivån, enligt vad som är lämpligt. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (11). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(25)

En regelbunden översyn av avsättningarna för de respektive makroekonomiska stödlånen och lånen inom ramen för det externa utlåningsmandatet bör göras var sjätte månad, med början den 30 juni 2023 eller tidigare om så är lämpligt. Vid den översynen bör det särskilt bedömas om situationen i Ukraina har utvecklats på ett sätt som skulle motivera en ökning eller minskning av avsättningsnivån. Kommissionen kan göra en ny bedömning av avsättningsnivån på ad hoc-basis, särskilt om det motiveras av en anmärkningsvärd relevant händelse. I syfte att säkerställa att avsättningsnivån förblir tillräcklig för de finansiella riskerna bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att öka eller minska avsättningsnivån, enligt vad som är lämpligt. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (11). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (26) | Eftersom målet för detta beslut, nämligen att ge unionens exceptionella makroekonomiska stöd till Ukraina för att framför allt stärka landets ekonomiska resiliens och stabilitet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom målet för detta beslut, nämligen att ge unionens exceptionella makroekonomiska stöd till Ukraina för att framför allt stärka landets ekonomiska resiliens och stabilitet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (27) | Med beaktande av den brådska som föranleds av de exceptionella förhållanden som förorsakats av det oprovocerade och omotiverade ryska anfallskriget, anses det lämpligt att åberopa det undantag från den tidsfrist på åtta veckor som föreskrivs i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

(27)

Med beaktande av den brådska som föranleds av de exceptionella förhållanden som förorsakats av det oprovocerade och omotiverade ryska anfallskriget, anses det lämpligt att åberopa det undantag från den tidsfrist på åtta veckor som föreskrivs i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

| (28) | Med tanke på situationen i Ukraina bör detta beslut av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(28)

Med tanke på situationen i Ukraina bör detta beslut av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

UNIONENS EXCEPTIONELLA MAKROEKONOMISKA STÖD

Artikel 1

Tillhandahållande av unionens exceptionella makroekonomiska stöd

1.   Unionen ska till Ukrainas förfogande ställa ett exceptionellt makroekonomiskt stöd på högst 5 000 000 000 EUR (unionens exceptionella makroekonomiska stöd) i syfte att stödja Ukrainas makroekonomiska stabilitet. Unionens exceptionella makroekonomiska stöd ska tillhandahållas Ukraina i form av lån. Stödet ska bidra till att täcka Ukrainas finansieringsgap såsom detta fastställts i samarbete med internationella finansieringsinstitutioner.

2.   För att finansiera unionens exceptionella makroekonomiska stöd ska kommissionen ges befogenhet att på unionens vägnar låna upp nödvändiga medel på kapitalmarknaderna eller från finansieringsinstitutioner och låna dem vidare till Ukraina. Lånen enligt punkt 1 i denna artikel och beslut (EU) 2022/1201 ska tillsammans ha en maximal genomsnittlig löptid på 25 år.

3.   Unionens exceptionella makroekonomiska stöd ska göras tillgängligt från och med dagen efter det att det samförståndsavtal som avses i artikel 3.1 har trätt i kraft och under den tillgänglighetsperiod som anges där, även om de garantier som anges i kapitel II avsnitt 1 i detta beslut ännu inte har ställts.

4.   Om Ukrainas finansieringsbehov minskar avsevärt under perioden för utbetalning av unionens exceptionella makroekonomiska stöd jämfört med de ursprungliga prognoserna, ska kommissionen minska, tillfälligt avbryta eller upphäva stödet.

Artikel 2

Förhandsvillkor för unionens makroekonomiska stöd

1.   Ett förhandsvillkor för beviljande av unionens exceptionella makroekonomiska stöd ska vara att Ukraina respekterar gällande demokratiska mekanismer, däribland ett parlamentariskt flerpartisystem och rättsstatsprincipen, samt garanterar respekten för mänskliga rättigheter.

2.   Kommissionen ska övervaka att det förhandsvillkor som anges i punkt 1 uppfylls under hela livscykeln för unionens exceptionella makroekonomiska stöd, framför allt innan utbetalningar verkställs, varvid hänsyn även ska tas till förhållandena i Ukraina och konsekvenserna av undantagstillståndet där.

3.   Punkterna 1 och 2 i denna artikel ska tillämpas i enlighet med rådets beslut 2010/427/EU (12).

Artikel 3

Samförståndsavtal

1.   Kommissionen ska komma överens med Ukraina om de politiska villkor som ska vara kopplade till unionens exceptionella makroekonomiska stöd. De politiska villkoren ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.2. De politiska villkoren ska anges i ett samförståndsavtal.

2.   De rapporteringskrav som antogs enligt beslut (EU) 2022/1201 ska ingå i samförståndsavtalet och ska särskilt säkerställa effektivitet, transparens och möjlighet till ansvarsutkrävande vid användningen av unionens exceptionella makroekonomiska stöd.

3.   Närmare finansiella villkor för unionens exceptionella makroekonomiska stöd ska fastställas i ett låneavtal som ska ingås mellan kommissionen och Ukraina.

4.   Kommissionen ska regelbundet verifiera tillämpningen av rapporteringskraven och de framsteg som gjorts i fråga om att uppfylla de politiska villkor som fastställs i samförståndsavtalet. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om resultaten av denna verifiering.

Artikel 4

Frigörande av unionens exceptionella makroekonomiska stöd

1.   Under förutsättning att kraven i punkt 3 är uppfyllda ska kommissionen betala ut unionens exceptionella makroekonomiska stöd i delutbetalningar, som var och en ska bestå av ett lån. Kommissionen ska besluta om tidsramen för varje delutbetalning. En delutbetalning kan delas upp i en eller flera trancher.

2.   Frigörandet av unionens exceptionella makroekonomiska stöd ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med samförståndsavtalet.

3.   Kommissionen ska fatta beslut om att frigöra delutbetalningarna efter en bedömning av följande villkor:

| a) | Uppfyllande av förhandsvillkoret i artikel 2.1. |
| --- | --- |

a)

Uppfyllande av förhandsvillkoret i artikel 2.1.

| b) | Ett tillfredsställande uppfyllande av de rapporteringskrav som fastställs i samförståndsavtalet. |
| --- | --- |

b)

Ett tillfredsställande uppfyllande av de rapporteringskrav som fastställs i samförståndsavtalet.

| c) | För den andra och efterföljande delutbetalningar, tillfredsställande framsteg mot genomförandet av de politiska villkor som fastställs i samförståndsavtalet. |
| --- | --- |

c)

För den andra och efterföljande delutbetalningar, tillfredsställande framsteg mot genomförandet av de politiska villkor som fastställs i samförståndsavtalet.

Innan unionens makroekonomiska stöd betalas ut i sin helhet, ska kommissionen verifiera att alla politiska villkor som fastställs i samförståndsavtalet är uppfyllda.

4.   Om kraven i punkt 3 inte är uppfyllda ska kommissionen tillfälligt skjuta upp eller ställa in utbetalningen av unionens exceptionella makroekonomiska stöd. Kommissionen ska i så fall informera Europaparlamentet och rådet om skälen till att utbetalningen tillfälligt skjutits upp eller ställts in.

5.   Unionens exceptionella makroekonomiska stöd ska i princip utbetalas till Ukrainas centralbank. Om inte annat följer av de bestämmelser som ska överenskommas i samförståndsavtalet, inbegripet en bekräftelse av resterande finansieringsbehov i budgeten, får unionsmedlen utbetalas till det ukrainska finansministeriet som slutlig mottagare.

Artikel 5

Upp- och utlåningstransaktioner

1.   Upp- och utlåningsverksamheten ska ske i enlighet med artikel 220 i budgetförordningen.

2.   Vid behov får kommissionen, genom undantag från artikel 220.2 i budgetförordningen, refinansierade lån som i detta sammanhang tas upp på unionens vägnar.

Artikel 6

Räntesubvention

1.   Genom undantag från artikel 220.5 e i budgetförordningen får unionen, för lånen enligt detta beslut, bära räntekostnader genom att bevilja en räntesubvention och täcka administrativa kostnader i samband med upp- och utlåning, med undantag för kostnader för förtida återbetalning av lånet.

2.   Ukraina får ansöka om räntesubventionen och om att unionen ska täcka de administrativa kostnaderna senast i slutet av mars varje år.

3.   Den finansieringsram som avses i artikel 6.2 a första strecksatsen i förordning (EU) 2021/947 ska, i form av räntesubvention, användas för att täcka kostnaderna för räntebetalningar i samband med unionens makroekonomiska stöd under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027.

Artikel 7

Information till Europaparlamentet och rådet

Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om utvecklingen när det gäller unionens exceptionella makroekonomiska stöd, inbegripet utbetalningen av stödet och utvecklingen avseende de transaktioner som avses i artikel 5.2, och i god tid förse dessa institutioner med relevant dokumentation.

Artikel 8

Bedömning av genomförandet av unionens exceptionella makroekonomiska stöd

Under genomförandet av unionens exceptionella makroekonomiska stöd ska kommissionen med hjälp av en operativ bedömning bedöma sundheten i Ukrainas finansiella arrangemang, administrativa förfaranden och interna och externa kontrollmekanismer som är relevanta för sådant stöd. Den operativa bedömningen får genomföras tillsammans med den operativa bedömning som föreskrivs i beslut (EU) 2022/1201.

KAPITEL II

FÖRSTÄRKNING AV DEN GEMENSAMMA AVSÄTTNINGSFONDEN

Avsnitt 1

Garantier från medlemsstaterna för unionens exceptionella makroekonomiska stöd enligt detta beslut och beslut (EU) 2022/1201

Artikel 9

Bidrag i form av garantier från medlemsstaterna

1.   Medlemsstaterna får komplettera de avsättningar för makroekonomiskt stöd som hålls i den gemensamma avsättningsfonden genom att ställa garantier upp till ett totalt belopp på 3 660 000 000 EUR avseende unionens exceptionella makroekonomiska stöd till Ukraina enligt artikel 1 i detta beslut och beslut (EU) 2022/1201 (de täckta makroekonomiska stöden).

2.   Bidragen från medlemsstaterna ska ha formen av oåterkalleliga, ovillkorliga garantier som kan tas i anspråk på begäran och överenskommas genom ett garantiavtal som ska ingås med kommissionen i enlighet med artikel 10.

3.   Den relativa andelen av den berörda medlemsstatens bidrag (fördelningsnyckel) till det belopp som avses i punkt 1 ska motsvara den medlemsstatens relativa andel av unionens totala bruttonationalinkomst enligt rubriken ”Allmänna inkomster” i 2022 års budget, kolumn 1, tabell 4 i del A (”Finansiering av unionens årliga budget, Inledning”) i unionens allmänna budget för budgetåret 2022, som antogs slutgiltigt den 24 november 2021 (13).

4.   Garantierna ska gälla för varje medlemsstat från och med dagen för ikraftträdandet av det garantiavtal mellan kommissionen och den berörda medlemsstaten som avses i artikel 10.

Artikel 10

Garantiavtal

Kommissionen ska ingå ett garantiavtal med varje medlemsstat som ställer en garanti som avses i artikel 9. Avtalet ska innehålla regler för garantin, som ska vara samma för alla medlemsstater, och ska i synnerhet omfatta följande:

| a) | Fastställande av en skyldighet för medlemsstaten att infria kommissionens garantianspråk avseende de täckta makroekonomiska stöden, så snart de totala beloppen för de ursprungliga, eller därefter påfyllda, avsättningarna, i den gemensamma avsättningsfonden för finansiella skulder till följd av de täckta makroekonomiska stöden har utnyttjats eller kommer att utnyttjas fullständigt. |
| --- | --- |

a)

Fastställande av en skyldighet för medlemsstaten att infria kommissionens garantianspråk avseende de täckta makroekonomiska stöden, så snart de totala beloppen för de ursprungliga, eller därefter påfyllda, avsättningarna, i den gemensamma avsättningsfonden för finansiella skulder till följd av de täckta makroekonomiska stöden har utnyttjats eller kommer att utnyttjas fullständigt.

| b) | Säkerställande av att garantianspråk görs proportionellt, med tillämpning av den fördelningsnyckel som avses i artikel 9.3. |
| --- | --- |

b)

Säkerställande av att garantianspråk görs proportionellt, med tillämpning av den fördelningsnyckel som avses i artikel 9.3.

| c) | Bestämmelser om att garantianspråken ska säkerställa unionens förmåga att återbetala de medel som lånats upp, i enlighet med artikel 1.2, på kapitalmarknaderna eller från finansieringsinstitutioner efter en utebliven betalning, från Ukrainas sida, vilket inbegriper fall där en betalningsplan ändras oavsett orsak, samt förväntade uteblivna betalningar. |
| --- | --- |

c)

Bestämmelser om att garantianspråken ska säkerställa unionens förmåga att återbetala de medel som lånats upp, i enlighet med artikel 1.2, på kapitalmarknaderna eller från finansieringsinstitutioner efter en utebliven betalning, från Ukrainas sida, vilket inbegriper fall där en betalningsplan ändras oavsett orsak, samt förväntade uteblivna betalningar.

| d) | Säkerställande av att garantianspråk kan användas för att fylla på den gemensamma avsättningsfonden när avsättningar har utnyttjats för de täckta makroekonomiska stöden. |
| --- | --- |

d)

Säkerställande av att garantianspråk kan användas för att fylla på den gemensamma avsättningsfonden när avsättningar har utnyttjats för de täckta makroekonomiska stöden.

| e) | Säkerställande av att en medlemsstat som inte har infriat ett anspråk förblir ansvarig för att infria det. |
| --- | --- |

e)

Säkerställande av att en medlemsstat som inte har infriat ett anspråk förblir ansvarig för att infria det.

| f) | Betalningsvillkor. |
| --- | --- |

f)

Betalningsvillkor.

Avsnitt 2

Avsättningar för de täckta makroekonomiska stöden och vissa finansiella skulder i Ukraina inom ramen för det externa utlåningsmandatet

Artikel 11

Avsättningar för de täckta makroekonomiska stöden

1.   För de täckta makroekonomiska stöden ska en avsättningsnivå på 70 % tillämpas i stället för att följa den allmänna regeln i artikel 31.5 tredje stycket i förordning (EU) 2021/947. Nivån på de avsättningar som betalas in till den gemensamma avsättningsfonden ska dock behållas på, och om de utnyttjats fyllas på, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 a i detta beslut, till 9 % av utestående skulder för de täckta makroekonomiska stöden, till dess att de garantier som avses i artikel 9 utnyttjas fullt ut.

2.   Belopp som härrör från de garantianspråk som avses i artikel 9 ska utgöra externa inkomster avsatta för återbetalning av finansiella skulder för de täckta makroekonomiska stöden och för betalningar till den gemensamma avsättningsfonden i enlighet med artikel 21.2 a ii i budgetförordningen.

3.   Genom undantag från artikel 211.1 första stycket andra meningen i budgetförordningen ska beloppet för de garantier som avses i artikel 9.1 inkluderas i beloppet för tillåtna finansiella förpliktelser. Genom undantag från artikel 211.4 andra stycket i budgetförordningen ska de avsättningsbelopp som avses i punkt 2 i den här artikeln beaktas vid beräkningen av den avsättning som följer av avsättningsnivån för täckta makroekonomiska stöd.

4.   Genom undantag från artikel 211.4 c i budgetförordningen ska belopp som drivs in från Ukraina för de täckta makroekonomiska stöden inte bidra till avsättningen upp till det belopp som motsvarar de garantianspråk som medlemsstaterna infriar i enlighet med artikel 10 a i det här beslutet. Dessa belopp ska återbetalas till dessa medlemsstater.

Artikel 12

Förstärkning av avsättningarna för vissa finansiella skulder i Ukraina som garanteras enligt beslut nr 466/2014/EU

1.   Genom undantag från artikel 31.8 tredje meningen i förordning (EU) 2021/947 ska en avsättningsnivå på 70 % tillämpas på lånebelopp som betalas ut efter den 15 juli 2022 inom ramen för de av Europeiska investeringsbankens (EIB) finansieringstransaktioner i Ukraina som undertecknats av EIB före den 31 december 2021 och som garanteras av unionen i enlighet med beslut nr 466/2014/EU (täckta finansiella skulder i Ukraina inom ramen för det externa utlåningsmandatet), och artiklarna 211, 212 och 213 i budgetförordningen ska tillämpas, om inte annat följer av artiklarna 13 och 14 i det här beslutet.

2.   Vid tillämpning av artikel 211.1 andra stycket i budgetförordningen ska avsättningen senast den 31 december 2027 uppgå till en nivå som motsvarar den avsättningsnivå som tillämpas på det totala beloppet av utestående skulder för täckta finansiella skulder i Ukraina inom ramen för det externa utlåningsmandatet.

Artikel 13

Bedömning av om avsättningsnivån är tillräcklig och översynsförfarande

1.   Var sjätte månad med början den 30 juni 2023, och närhelst kommissionen finner att det finns andra skäl eller händelser som tyder på att det finns ett behov av att göra detta, ska kommissionen bedöma om det finns ny utveckling som på ett varaktigt och meningsfullt sätt skulle kunna påverka tillräckligheten i den avsättningsnivå, inbegripet nivån på inbetalade avsättningar, som avses i artiklarna 11 och 12. Kommissionen ska särskilt identifiera förekomsten av en varaktig betydande förändring av kreditriskprofilen för dessa exponeringar med hjälp av uppgifter från en period på minst två år.

2.   Kommissionen ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med artikel 16 för att ändra artiklarna 11 och 12 för att justera avsättningsnivån, särskilt för att beakta den utveckling som avses i punkt 1.

Artikel 14

Avsättningar i den gemensamma avsättningsfonden

1.   I stället för att följa den allmänna regel som anges i artikel 31.6 i förordning (EU) 2021/947 ska de finansiella skulderna för de täckta makroekonomiska stöden täckas separat från andra finansiella skulder inom ramen för garantin för yttre åtgärder, och de avsättningar som görs i den gemensamma avsättningsfonden för de täckta makroekonomiska stöden ska endast användas för finansiella skulder enligt de täckta makroekonomiska stöden.

I stället för att följa den allmänna regel som anges i artikel 31.8 i förordning (EU) 2021/947 ska finansiella skulder för täckta finansiella skulder i Ukraina inom ramen för det externa utlåningsmandatet täckas separat från andra finansiella skulder inom ramen för garantifonden för åtgärder avseende tredjeland, och de avsättningar som görs i den gemensamma avsättningsfonden för täckta finansiella skulder i Ukraina inom ramen för det externa utlåningsmandatet ska endast användas för finansiella skulder enligt de täckta makroekonomiska stöden.

2.   Genom undantag från artikel 213 i budgetförordningen ska den effektiva avsättningsnivån inte tillämpas på de avsättningar som görs i den gemensamma avsättningsfonden för de täckta makroekonomiska stöden och täckta finansiella skulder i Ukraina inom ramen för det externa utlåningsmandatet.

3.   Genom undantag från artikel 213.4 a i budgetförordningen ska varje överskott i de avsättningar som avses i artikel 12.2 i det här beslutet utgöra externa inkomster avsatta för det program för yttre bistånd som Ukraina omfattas av, i den mening som avses i artikel 21.5 i budgetförordningen.

KAPITEL III

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

Artikel 15

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska bistås av en kommitté. Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 16

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 13.2 ges till kommissionen tills vidare från och med den 23 september 2022.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 13.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 13.2 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 17

Årlig rapport

1.   Som en del av sin årliga rapport ska kommissionen senast den 30 juni varje år överlämna en bedömning till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av kapitel I i detta beslut under det föregående året, inklusive en utvärdering av genomförandet. I rapporten ska

| a) | framstegen i genomförandet av unionens exceptionella makroekonomiska stöd granskas, |
| --- | --- |

a)

framstegen i genomförandet av unionens exceptionella makroekonomiska stöd granskas,

| b) | Ukrainas ekonomiska situation och ekonomiska framtidsutsikter bedömas, samt tillämpningen av de krav och villkor som avses i artikel 3.1 och 3.2, |
| --- | --- |

b)

Ukrainas ekonomiska situation och ekonomiska framtidsutsikter bedömas, samt tillämpningen av de krav och villkor som avses i artikel 3.1 och 3.2,

| c) | sambandet mellan de krav och villkor som fastställs i samförståndsavtalet, Ukrainas aktuella makroekonomiska situation samt kommissionens beslut att frigöra delutbetalningar av unionens exceptionella makroekonomiska stöd påvisas. |
| --- | --- |

c)

sambandet mellan de krav och villkor som fastställs i samförståndsavtalet, Ukrainas aktuella makroekonomiska situation samt kommissionens beslut att frigöra delutbetalningar av unionens exceptionella makroekonomiska stöd påvisas.

2.   Kommissionen ska senast två år efter utgången av tillgänglighetsperioden överlämna en efterhandsutvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet med en bedömning av resultaten av unionens avslutade exceptionella makroekonomiska stöd, hur effektivt det har varit och i vilken grad det bidragit till avsedda syften.

KAPITEL IV

ÄNDRINGAR AV BESLUT (EU) 2022/1201 OCH SLUTBESTÄMMELSE

Artikel 18

Ändringar av beslut (EU) 2022/1201

Beslut (EU) 2022/1201 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.2 ska andra meningen ersättas med följande:

  ”Lånen enligt punkt 1 och enligt Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/1628 (*1) ska tillsammans ha en maximal genomsnittlig löptid på 25 år.

  (*1)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/1628 av den 20 september 2022 om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina, förstärkning av den gemensamma avsättningsfonden genom garantier från medlemsstaterna och särskilda avsättningar för vissa finansiella skulder med anknytning till Ukraina som garanteras enligt beslut nr 466/2014/EU och om ändring av beslut (EU) 2022/1201 (EUT L 245, 21.9.2022, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

1.

I artikel 1.2 ska andra meningen ersättas med följande:

”Lånen enligt punkt 1 och enligt Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/1628 (*1) ska tillsammans ha en maximal genomsnittlig löptid på 25 år.

*1

(*1)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/1628 av den 20 september 2022 om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina, förstärkning av den gemensamma avsättningsfonden genom garantier från medlemsstaterna och särskilda avsättningar för vissa finansiella skulder med anknytning till Ukraina som garanteras enligt beslut nr 466/2014/EU och om ändring av beslut (EU) 2022/1201 (EUT L 245, 21.9.2022, s. 1).”
  "

*1

| 2. | Artikel 7 ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 7 ska utgå.

Artikel 19

Slutbestämmelse

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 20 september 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 september 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 20 september 2022.

1

(2)  Associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (EUT L 161, 29.5.2014, s. 3).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/313 av den 24 februari 2022 om makroekonomiskt stöd till Ukraina (EUT L 55, 28.2.2022, s. 4).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/1201 av den 12 juli 2022 om exceptionellt makroekonomiskt stöd till Ukraina (EUT L 186, 13.7.2022, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (EUT L 209, 14.6.2021, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433I, 22.12.2020, s. 11).

8

(9)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424, 15.12.2020, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU av den 16 april 2014 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen (EUT L 135, 8.5.2014, s. 1).

10

(11)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

11

(12)  Rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (EUT L 201, 3.8.2010, s. 30).

12

(13)  
  EUT L 45, 24.2.2022.

13

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 22.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 245/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 245/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1629

av den 21 september 2022

om åtgärder för att innesluta Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. inom vissa avgränsade områden

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv 69/464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG, 98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG (1), särskilt artikel 28.1 d och e och 28.2, och

av följande skäl:

| (1) | I del B i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 (2) fastställs en förteckning över EU-karantänskadegörare som har påvisats inom unionens territorium. |
| --- | --- |

(1)

I del B i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 (2) fastställs en förteckning över EU-karantänskadegörare som har påvisats inom unionens territorium.

| (2) | Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. (den angivna skadegöraren) har tagits upp i den förteckningen, eftersom det är känt att den förekommer i vissa delar av unionens territorium, och har en betydande påverkan på växter av Platanus L. (de angivna växterna) och på trä av Platanus L. (det angivna träet), de vanligaste värdarna för den skadegöraren. |
| --- | --- |

(2)

Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. (den angivna skadegöraren) har tagits upp i den förteckningen, eftersom det är känt att den förekommer i vissa delar av unionens territorium, och har en betydande påverkan på växter av Platanus L. (de angivna växterna) och på trä av Platanus L. (det angivna träet), de vanligaste värdarna för den skadegöraren.

| (3) | De inventeringar som genomfördes i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2016/2031 visade att det inte längre är möjligt att utrota den angivna skadegöraren i vissa avgränsade områden. |
| --- | --- |

(3)

De inventeringar som genomfördes i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2016/2031 visade att det inte längre är möjligt att utrota den angivna skadegöraren i vissa avgränsade områden.

| (4) | Därför bör åtgärder fastställas för inneslutning av den angivna skadegöraren inom dessa avgränsade områden, bestående av angripna zoner och buffertzoner. Dessa åtgärder bör överensstämma med tillgängliga tekniska och vetenskapliga uppgifter om de angivna växterna och det angivna träet. |
| --- | --- |

(4)

Därför bör åtgärder fastställas för inneslutning av den angivna skadegöraren inom dessa avgränsade områden, bestående av angripna zoner och buffertzoner. Dessa åtgärder bör överensstämma med tillgängliga tekniska och vetenskapliga uppgifter om de angivna växterna och det angivna träet.

| (5) | De behöriga myndigheterna bör öka allmänhetens medvetenhet för att säkerställa att den allmänhet och de yrkesmässiga aktörer som berörs av inneslutningsåtgärderna i de avgränsade områdena är medvetna om de åtgärder som vidtagits och avgränsningen av de avgränsade områdena för det ändamålet. |
| --- | --- |

(5)

De behöriga myndigheterna bör öka allmänhetens medvetenhet för att säkerställa att den allmänhet och de yrkesmässiga aktörer som berörs av inneslutningsåtgärderna i de avgränsade områdena är medvetna om de åtgärder som vidtagits och avgränsningen av de avgränsade områdena för det ändamålet.

| (6) | Om den angivna skadegöraren påträffas i en buffertzon som omger en angripen zon som omfattas av åtgärder för att innesluta denna, bör detta nya fynd leda till att den behöriga myndigheten inrättar ett nytt avgränsat område där skadegöraren ska utrotas. |
| --- | --- |

(6)

Om den angivna skadegöraren påträffas i en buffertzon som omger en angripen zon som omfattas av åtgärder för att innesluta denna, bör detta nya fynd leda till att den behöriga myndigheten inrättar ett nytt avgränsat område där skadegöraren ska utrotas.

| (7) | Årliga inventeringar avseende förekomsten av den angivna skadegöraren i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) 2016/2031 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 (3) bör genomföras för att säkerställa att den angivna skadegöraren påvisas så tidigt som möjligt i de områden av unionens territorium där den inte har någon känd förekomst. Dessa inventeringar bör basera sig på det inventeringskort (pest survey card) för den angivna skadegöraren som Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet offentliggjort, eftersom det tar hänsyn till den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(7)

Årliga inventeringar avseende förekomsten av den angivna skadegöraren i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) 2016/2031 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 (3) bör genomföras för att säkerställa att den angivna skadegöraren påvisas så tidigt som möjligt i de områden av unionens territorium där den inte har någon känd förekomst. Dessa inventeringar bör basera sig på det inventeringskort (pest survey card) för den angivna skadegöraren som Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet offentliggjort, eftersom det tar hänsyn till den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning fastställs inneslutningsåtgärder för Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. inom de avgränsade områden där det inte är möjligt att utrota den.

Ceratocystis platani

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| (1) | den angivna skadegöraren: Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr. |
| --- | --- |

(1)

den angivna skadegöraren: Ceratocystis platani (J.M. Walter) Engelbr. & T.C. Harr.

den angivna skadegöraren

Ceratocystis platani

| (2) | de angivna växterna: växter av släktet Platanus L., utom fröer. |
| --- | --- |

(2)

de angivna växterna: växter av släktet Platanus L., utom fröer.

de angivna växterna

Platanus

| (3) | det angivna träet: trä av släktet Platanus L. |
| --- | --- |

(3)

det angivna träet: trä av släktet Platanus L.

det angivna träet

Platanus

| (4) | det avgränsade området för inneslutning: ett område som är upptaget i bilaga I, där den angivna skadegöraren inte kan utrotas. |
| --- | --- |

(4)

det avgränsade området för inneslutning: ett område som är upptaget i bilaga I, där den angivna skadegöraren inte kan utrotas.

det avgränsade området för inneslutning

| (5) | inventeringskortet (pest survey card): Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets publikation ”Pest survey card on Ceratocysis platani” (4). |
| --- | --- |

(5)

inventeringskortet (pest survey card): Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets publikation ”Pest survey card on Ceratocysis platani” (4).

inventeringskortet (pest survey card)

Ceratocysis platani

4

Artikel 3

Inrättande av avgränsade områden för inneslutning

De behöriga myndigheterna ska inrätta avgränsade områden för inneslutning av den angivna skadegöraren bestående av en angripen zon och en buffertzon med en bredd på minst 1 km omkring den angripna zonen.

Artikel 4

Åtgärder inom de avgränsade områdena för inneslutning

1.   I de angripna zonerna ska de behöriga myndigheterna säkerställa följande:

| a) | De angivna växter och det angivna trä som angripits av den angivna skadegöraren ska avlägsnas före nästa odlingssäsong, och lämpliga åtgärder ska vidtas för att förhindra att den angivna skadegöraren sprids via stubbar, sågspån, träbitar eller jordavfall vid avverkningsplatsen, och destruktion av dessa ska säkerställas vid lämpliga behandlingsanläggningar. |
| --- | --- |

a)

De angivna växter och det angivna trä som angripits av den angivna skadegöraren ska avlägsnas före nästa odlingssäsong, och lämpliga åtgärder ska vidtas för att förhindra att den angivna skadegöraren sprids via stubbar, sågspån, träbitar eller jordavfall vid avverkningsplatsen, och destruktion av dessa ska säkerställas vid lämpliga behandlingsanläggningar.

| b) | Det angivna trä som uppkommer när angivna växter som angripits av den angivna skadegöraren avlägsnas får inte förflyttas från den angripna zonen utom i följande fall:






  i) | Det finns ingen lämplig behandlingsanläggning inom den angripna zonen. |
| --- | --- | --- |

b)

Det angivna trä som uppkommer när angivna växter som angripits av den angivna skadegöraren avlägsnas får inte förflyttas från den angripna zonen utom i följande fall:

i)

Det finns ingen lämplig behandlingsanläggning inom den angripna zonen.

| ii) | Behandlingen utförs i den närmaste behandlingsanläggning utanför den angripna zonen som kan utföra en sådan behandling. |
| --- | --- |

ii)

Behandlingen utförs i den närmaste behandlingsanläggning utanför den angripna zonen som kan utföra en sådan behandling.

| iii) | Transporten sker under de behöriga myndigheternas officiella tillsyn och i slutna fordon som säkerställer att spill av det angivna träet förhindras och att den angivna skadegöraren inte kan spridas. |
| --- | --- |

iii)

Transporten sker under de behöriga myndigheternas officiella tillsyn och i slutna fordon som säkerställer att spill av det angivna träet förhindras och att den angivna skadegöraren inte kan spridas.

| c) | Angivna växter får inte planteras i respektive angripna zoner, utom de som är kända för att vara resistenta mot den angivna skadegöraren. |
| --- | --- |

c)

Angivna växter får inte planteras i respektive angripna zoner, utom de som är kända för att vara resistenta mot den angivna skadegöraren.

| d) | Jord får inte avlägsnas eller transporteras från en angripen zon till andra zoner, om inte jorden först genomgått lämplig behandling för att säkerställa att den är fri från den angivna skadegöraren. |
| --- | --- |

d)

Jord får inte avlägsnas eller transporteras från en angripen zon till andra zoner, om inte jorden först genomgått lämplig behandling för att säkerställa att den är fri från den angivna skadegöraren.

| e) | Beskärningsverktyg och maskiner ska rengöras och desinficeras före och efter att de varit i kontakt med de angivna växterna eller den jord de odlas i. |
| --- | --- |

e)

Beskärningsverktyg och maskiner ska rengöras och desinficeras före och efter att de varit i kontakt med de angivna växterna eller den jord de odlas i.

| f) | Om de angivna växterna beskärs ska beskärningssåren behandlas med lämpliga förebyggande behandlingar. |
| --- | --- |

f)

Om de angivna växterna beskärs ska beskärningssåren behandlas med lämpliga förebyggande behandlingar.

2.   I buffertzonerna ska de behöriga myndigheterna säkerställa följande:

| a) | Angivna växter får inte planteras i buffertzonen, utom de som är kända för att vara resistenta mot den angivna skadegöraren. |
| --- | --- |

a)

Angivna växter får inte planteras i buffertzonen, utom de som är kända för att vara resistenta mot den angivna skadegöraren.

| b) | Beskärningsverktyg och maskiner ska rengöras och desinficeras före och efter att de varit i kontakt med de angivna växterna eller den jord de odlas i eller med det angivna träet. |
| --- | --- |

b)

Beskärningsverktyg och maskiner ska rengöras och desinficeras före och efter att de varit i kontakt med de angivna växterna eller den jord de odlas i eller med det angivna träet.

| c) | Om de angivna växterna beskärs ska beskärningssåren behandlas med lämpliga förebyggande behandlingar. |
| --- | --- |

c)

Om de angivna växterna beskärs ska beskärningssåren behandlas med lämpliga förebyggande behandlingar.

3.   När förekomsten av den angivna skadegöraren officiellt har bekräftats i buffertzonen ska artiklarna 17 och 18 i förordning (EU) 2016/2031 gälla.

4.   Inom de avgränsade områdena för inneslutning ska de behöriga myndigheterna öka allmänhetens medvetenhet om det hot som den angivna skadegöraren utgör och om de åtgärder som vidtagits för att förhindra att den sprids ytterligare utanför dessa områden.

De behöriga myndigheterna ska informera allmänheten och de yrkesmässiga aktörerna om avgränsningen av det avgränsade området för inneslutning.

Artikel 5

Inventeringar

1.   De behöriga myndigheterna ska genomföra inventeringar i enlighet med punkterna 2 och 3, med beaktande av den information som anges på inventeringskortet (pest survey card).

2.   De ska genomföra årliga riskbaserade inventeringar avseende förekomsten av den angivna skadegöraren i de områden på unionens territorium där den inte har någon känd förekomst men kan etablera sig.

3.   I buffertzonerna för de avgränsade områdena för inneslutning ska de genomföra årliga inventeringar enligt artikel 19.1 i förordning (EU) 2016/2031 för att påvisa förekomst av den angivna skadegöraren.

Dessa inventeringar ska omfatta

| a) | visuella undersökningar av de angivna växterna för att påvisa den angivna skadegöraren, och |
| --- | --- |

a)

visuella undersökningar av de angivna växterna för att påvisa den angivna skadegöraren, och

| b) | provtagning och testning, vid misstanke om förekomst av den angivna skadegöraren. |
| --- | --- |

b)

provtagning och testning, vid misstanke om förekomst av den angivna skadegöraren.

Dessa inventeringar ska vara mer omfattande än de inventeringar som avses i punkt 2, med fler visuella undersökningar och, i förekommande fall, provtagning och testning.

Artikel 6

Rapportering

Senast den 30 april varje år ska medlemsstaterna till kommissionen och övriga medlemsstater lämna in resultaten av de inventarier som genomfördes under föregående kalenderår i enlighet med

| a) | artikel 5.2 i den här förordningen, med hjälp av en av mallarna i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2020/1231, |
| --- | --- |

a)

artikel 5.2 i den här förordningen, med hjälp av en av mallarna i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2020/1231,

| b) | artikel 5.3 i den här förordningen, med hjälp av en av mallarna i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

artikel 5.3 i den här förordningen, med hjälp av en av mallarna i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 september 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 317, 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 av den 28 november 2019 om fastställande av enhetliga villkor för genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 vad gäller skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 690/2008 och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2019 (EUT L 319, 10.12.2019, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 av den 27 augusti 2020 om formatet på och anvisningarna för de årliga rapporter om resultaten av inventeringarna och om formatet på de fleråriga inventeringsprogram och de praktiska arrangemang som föreskrivs i artikel 22 respektive 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 (EUT L 280, 28.8.2020, s. 1).

3

(4)  
  ”Pest survey card on Ceratocystis platani
  ”, EFSA supporting publication, EN-6822, 2021 (doi:10.2903/sp.efsa.2021.EN-6822). Tillgängligt på https://arcg.is/15CyXW.

4

Ceratocystis platani

EFSA supporting publication

---

BILAGA I

Förteckning över avgränsade områden för inneslutning enligt artikel 2

Frankrike

| Nummer/Namn på det avgränsade området | Zon i det avgränsade området | Region | Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Canal du Midi och Canal de la Robine |

Nummer/Namn på det avgränsade området

Zon i det avgränsade området

Region

Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar

1.

Canal du Midi och Canal de la Robine

Angripen zon

Aude (11)

100 meter på bägge sidorna av kanalen i följande kommuner: Alzonne, Argeliers, Argens-Minervois, Azille, Blomac, Bram, Carcassonne, Castelnaudary, Caux-et-Sauzens, Ginestas, Homps, La Redorte, Lasbordes, Marseillette, Mirepeisset, Montréal, Moussan, Narbonne, Ouveillan, Paraza, Pexiora, Pezens, Puichéric, Roubia, Saint-Martin-Lalande, Saint-Nazaire-d’Aude, Sainte-Eulalie, Sallèle d’Aude, Trèbes, Ventenac-en-Minervois, Villalier, Villedubert, Villemoustaussou, Villepinte, Villesèquelande

Hérault (34)

100 meter på bägge sidorna av kanalen i följande kommuner: Agde, Béziers, Capestang, Cers, Colombiers, Cruzy, Nissan-lez-Ensérune, Olonzac, Poilhes, Portiragnes, Quarante, Vias, Villeneuve-les-Béziers

Buffertzon

Aude (11)

1 km omkring den angripna zonen i följande kommuner: Alzonne, Argeliers, Argens-Minervois, Arzens, Azille, Badens, Bages, Baraigne, Barbaira, Berriac, Blomac, Bouilhonnac, Bram, Canet, Capendu, Carcassonne, Castelnau d’Aude, Castelnaudary, Caux-et-Sauzens, Conques sur Orbiel, Cuxac d’Aude, Floure, Fonties d’Aude, Ginestas, Gruissan, Homps, La Redorte, Labastide-d-Anjou, Lasbordes, Lézignan Corbières, Marseillette, Mas-Saintes-Puelles, Mirepeisset, Mireval Lauragais, Montferrand, Montréal, Moussan, Narbonne, Ouveillan, Paraza, Pennautier, Pexiora, Peyriac de Mer, Pezens, Port-la-Nouvelle, Puichéric, Raissac d’Aude, Roquecourbe Minervois, Roubia, Rustiques, Saint-Couat d’Aude, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saint-Marcel sur Aude, Saint-Martin-Lalande, Saint-Nazaire-d’Aude, Sallèle d’Aude, Sigean, Tourouzelle, Trèbes, Ventenac Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Villalier, Villedubert, Villemoustaussou, Villepinte, Villesèquelande

Hérault (34)

1 km omkring den angripna zonen i följande kommuner: Agde, Béziers, Capestang, Cers, Colombiers, Cruzy, Marseillan, Montady, Montels, Montouliers, Nissan-lez-Ensérune, Olonzac, Poilhes, Portiragnes, Quarante, Sauvian, Sérignan, Vias, Villeneuve-les-Béziers

| 2. | Adour med bifloder |
| --- | --- |

2.

Adour med bifloder

Angripen zon

Hautes-Pyrénées (65)

Andrest, Ansost, Artagnan, Aureilhan, Aurensan, Auriébat, Barbachen, Bazet, Bazillac, Bordères-sur-l’Échez, Bours, Caixon, Camalès, Escondeaux, Estirac, Gayan, Gensac, Horgues, Lafitole, Lagarde, Laloubère, Larreule, Liac, Marsac, Maubourguet, Monfaucon, Nouilhan, Odos, Oursbelille, Pujo, Rabastens-de-Bigorre, Saint-Lézer, Sarniguet, Sarriac-Bigorre, Sauveterre, Ségalas, Séméac, Siarrouy, Sombrun, Soues, Talazac, Tarbes, Tostat, Ugnouas, Vic-en-Bigorre, Villenave-près-Marsac

Gers (32)

Haget

Buffertzon

Hautes-Pyrénées (65)

Castelnau-Rivière-Basse, Caussade-Rivière, Hères, Labatut-Rivière, Villefranque

1 km omkring den angripna zonen i följande kommuner: Barbazan-Debat, Boulin, Buzon, Castéra-Lou, Chis, Dours, Ibos, Juillan, Lacassagne, Lahitte-Toupières, Lascazères, Lescurry, Louey, Momères, Mingot, Orleix, Orois, Pintac, Saint-Martin, Salles-Adour, Sanous, Sarrouilles, Tarasteix

Gers (32)

Armentieux, Jû-Belloc, Ladevèze-Ville, Tieste-Uragnoux

1 km omkring den angripna zonen i följande kommuner: Beccas, Betplan, Cazeaux-Villecomtal, Malabat, Marciac, Montégut-Arros, Saint-Justin, Sembouès, Villecomtal-Sur-Arros

Pyrénées-Atlantique (regionen Nouvelle-Aquitaine)

1 km omkring den angripna zonen i följande kommuner: Castéide-Doat, Labatut, Lamayou, Moncaup, Montaner, Monségur

| 3. | Vaucluse/Bouches-du-Rhône/Var |
| --- | --- |

3.

Vaucluse/Bouches-du-Rhône/Var

Angripen zon

Bouches du Rhône (13)

Aix-en-Provence, Allauch, Arles, Aubagne, Auriol, Barbentane, Berre-l’Etang, Cabannes, Cadolive, Carry-le-Rouet, Ceyreste, Châteaurenard, Cornillon-Confoux, Cuges-les-Pins, Eygalières, Eyguières, Eyragues, Fuveau, Gémenos, Gignac-la-Nerthe, Grans, Graveson, Gréasque, Istres, Jouques, La Bouilladisse, La Ciotat, La Destrousse, La Fare-les-Oliviers, La Penne-sur-Huveaune, Lamanon, Lambesc, Le Tholonet, Les Pennes-Mirabeau, Maillane, Mallemort, Marignane, Marseille, Martigues, Mas-Blanc-des-Alpilles, Maussane-les-Alpilles, Meyrargues, Meyreuil, Mollégès, Mouriès, Noves, Orgon, Pélissanne, Peyrolles-en-Provence, Plan-de-Cuques, Plan-d’Orgon, Port-de-Bouc, Port-Saint-Louis-du-Rhône, Puyloubier, Rognonas, Roquevaire, Saint-Andiol, Saint-Chamas, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Rémy-de-Provence, Saint-Victoret, Salon-de-Provence, Sénas, Simiane-Collongue, Tarascon, Trets, Velaux, Venelles, Ventabren, Verquiéres, Vitrolles

Var (83)

Cogolin, Draguignan, Hyères, La Garde, La Londe-les-Maures, La Seyne-sur-Mer, Le Beausset, Le Luc, Les Arcs, Pignans, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Tropez, Saint-Zacharie, Toulon

Vaucluse (84)

Althen-des-Paluds, Apt, Avignon, Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bonnieux, Cadenet, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Carpentras, Caumont-sur-Durance, Cavaillon, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Entraigues-sur-la-Sorgue, Fontaine-se-Vaucluse, Gargas, Gignac, Gigondas, Gordes, Goult, Jonquerettes, Jonquières, La Tour-d’Aigues, Lagnes, Lapalud, Lauris, Le Pontet, Le Thor, L’Isle-sur-la-Sorgue, Loriol-du-Comtat, Lourmarin, Malaucène, Mazan, Mérindol, Modène, Mondragon, Monteux, Morières-lès-Avignon, Oppède, Orange, Pernes-les-Fontaines, Pertuis, Piolenc, Robion, Saignon, Saint-Didier, Saint-Saturnin-lès-Apt, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Sarrians, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Travaillan, Vedène, Velleron, Venasque, Villelaure, Violes

Buffertzon

Bouches du Rhône (13)

Alleins, Aureille, Aurons, Beaurecueil, Belcodène, Bouc-Bel-Air, Boulbon, Cabriès, Carnoux-en-Provence, Cassis, Charleval, Châteauneuf-le-Rouge, Châteauneuf-les-Martigues, Coudoux, Eguilles, Ensuès-la-Redonne, Fontvieille, Fos-sur-Mer, Gardanne, La Barben, La Roque-d’Anthéron, Lançon-Provence, Le Puy-Sainte-Réparade, Le Rove, Les Baux-de-Provence, Mimet, Miramas, Paradou, Peynier, Peypin, Rognac, Rognes, Roquefort-la-Bédoule, Rousset, Saint-Antonin-sur-Bayon, Saint-Cannat, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saint-Estève-Janson, Saint-Marc-Jaumegarde, Saint-Mitre-les-Remparts, Saint-Paul-lès-Durance, Saint-Pierre-de-Mézoargues, Saint-Savournin, Sausset-les-Pins, Septèmes-les-Vallons, Vauvenargues, Vernègues

Var (83)

Ampus, Bandol, Besse-sur-Issole, Bormes-les-Mimosas, Bras, Brue-Auriac, Cabasse, Carnoules, Carqueiranne, Cavalaire-sur-Mer, Châteaudouble, Collobrières, Evenos, Figanières, Flassans-sur-Issole, Flayosc, Gassin, Gonfaron, Grimaud, La Cadiere-d’Azur, La Crau, La Croix-Valmer, La Farlède, La Mole, La Motte, La Valette-du-Var, Le Cannet-des-Maures, Le Castellet, Le Muy, Le Pradet, Le Revest-les-Eaux, Le Thoronet, Les Mayons, Lorgues, Nans-les-Pins, Ollières, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Ramatuelle, Rians, Riboux, Rougiers, Sainte-Maxime, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, Seillons-Source-d’Argens, Signes, Six-Fours-les-Plages, Taradeau, Tourves, Trans-en-Provence, Vidauban

Vaucluse (84)

Ansouis, Aubignan, Auribeau, Beaumettes, Beaumont-de-Pertuis, Beaumont-du-Ventoux, Bedoin, Blauvac, Bollène, Buoux, Cabrieres-d’Avignon, Cairanne, Caromb, Caseneuve, Castellet, Cheval-Blanc, Crestet, Crillon-le-Brave, Cucuron, Entrechaux, Grambois, Joucas, La Bastidonne, La Motte-d’Aigues, La Roque-Alric, La Roque-sur-Pernes, Lacoste, Lafare, Lagarde-d’Apt, Lamotte-du-Rhône, Le Barroux, Le Beaucet, Lioux, Malemort-du-Comtat, Maubec, Ménerbes, Méthamis, Mirabeau, Mormoiron, Mornas, Murs, Puget, Puyvert, Rasteau, Roussillon, Rustrel, Sablet, Saint-Christol, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Pierre-de-Vassols, Sannes, Sault, Seguret, Sérignan-du-Comtat, Sivergues, Suzette, Taillades, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Vaugines, Viens, Villars

Alpes-de-Haute-Provence (04)

Simiane-la-Rotonde

Ardèche (07)

Bourg-Saint-Andéol, Saint-Just-d’Ardèche, Saint-Marcel-d’Ardèche

Drôme (26)

Mollans-sur-Ouvèze, Pierrelatte, Rochegude, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Suze-la-Rousse

Gard (30)

Aramon, Beaucaire, Chusclan, Codolet, Fourques, Laudun-l’Ardoise, Les Angles, Montfaucon, Pont-Saint-Esprit, Roquemaure, Saint-Alexandre, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Gilles, Sauveterre, Vallabrègues, Vénéjan, Villeneuve-lès-Avignon

---

BILAGA II

Mallar för rapportering av resultaten av de årliga inventeringar som genomförts i enlighet med artikel 6 b

DEL A

1.   Mall för rapportering av resultaten av årliga inventeringar

Image 1

2.   Anvisningar om hur mallen ska fyllas i

Om denna mall är ifylld behöver mallen i del B till denna bilaga inte fyllas i.

| Kolumn 1: | Ange namnet på det geografiska området, utbrottsnumret eller annan information som möjliggör identifiering av detta avgränsade område samt det datum då området inrättades. |
| --- | --- |
| Kolumn 2: | Ange storleken på det avgränsade området innan inventeringen påbörjas. |
| Kolumn 3: | Ange storleken på det avgränsade området efter inventeringen. |
| Kolumn 4: | Ange strategi: Inneslutning (I) Använd så många rader som behövs, beroende på antalet avgränsade områden per skadegörare och strategierna för dessa områden. |
| Kolumn 5: | Ange den zon i det avgränsade område där inventeringen genomfördes. Använd så många rader som behövs. Använd olika rader för angripen zon (AZ) respektive buffertzon (BZ). Ange i förekommande fall det område i buffertzonen där inventeringen genomfördes, på olika rader (t.ex. de sista tjugo kilometerna intill buffertzonen, runt plantskolor). |
| Kolumn 6: | Ange antalet inventeringsplatser och beskriv dem, genom att välja en av följande poster för beskrivningen:






  1. | Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog. |

Kolumn 1:

Ange namnet på det geografiska området, utbrottsnumret eller annan information som möjliggör identifiering av detta avgränsade område samt det datum då området inrättades.

Kolumn 2:

Ange storleken på det avgränsade området innan inventeringen påbörjas.

Kolumn 3:

Ange storleken på det avgränsade området efter inventeringen.

Kolumn 4:

Ange strategi: Inneslutning (I) Använd så många rader som behövs, beroende på antalet avgränsade områden per skadegörare och strategierna för dessa områden.

Kolumn 5:

Ange den zon i det avgränsade område där inventeringen genomfördes. Använd så många rader som behövs. Använd olika rader för angripen zon (AZ) respektive buffertzon (BZ). Ange i förekommande fall det område i buffertzonen där inventeringen genomfördes, på olika rader (t.ex. de sista tjugo kilometerna intill buffertzonen, runt plantskolor).

Kolumn 6:

Ange antalet inventeringsplatser och beskriv dem, genom att välja en av följande poster för beskrivningen:

1.

Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog.

| 2. | Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter på andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät). |
| --- | --- |

2.

Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter på andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät).

| 3. | Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri). |
| --- | --- |

3.

Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri).

Kolumn 7:

Ange vilka riskområden som identifierats på grundval av skadegörarnas biologi, förekomst av värdväxter, ekoklimatiska förhållanden och riskplatser.

Kolumn 8:

Ange de riskområden som ingår i inventeringen, av dem som identifierats i kolumn 7.

Kolumn 9:

Ange växter, frukt, utsäde, jord, förpackningsmaterial, trä, maskiner, fordon, vatten, annat (ange vad det innebär i det särskilda fallet).

Kolumn 10:

Ange förteckningen över växtarter/växtsläkten som inventerats, använd en rad per växtart/växtsläkt

Kolumn 11:

Ange vilka månader på året som inventeringen genomfördes.

Kolumn 12:

Ange inventeringsuppgifterna, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för varje skadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig.

Kolumnerna 13 och 14:

Ange resultaten, i förekommande fall, samt den information som finns tillgänglig i motsvarande kolumner. ”Obestämda” är de prover som analyserats men för vilka det av olika orsaker inte erhållits några resultat (t.ex. under detektionsgränsen, obehandlat prov, oidentifierat prov, gammalt prov).

Kolumn 15:

Ange de utbrott som anmälts under det år då inventeringen ägde rum när det gäller fynd i buffertzonen. Anmälningsnummer för utbrotten behöver inte tas med om den behöriga myndigheten har konstaterat att fyndet utgör ett av de fall som avses i artikel 14.2, 15.2 eller 16 i förordning (EU) 2016/2031. Ange i så fall skälet till att inte uppge denna information i kolumn 16 (”Anmärkningar”).

DEL B

1.   Mall för rapportering av resultaten av statistiskt baserade årliga inventeringar

Image 2

2.   Anvisningar om hur mallen ska fyllas i

Om denna mall är ifylld behöver mallen i del A till denna bilaga inte fyllas i.

Förklara de antaganden som ligger till grund för inventeringens utformning per skadegörare. Sammanfatta och motivera följande:

| — | Målpopulation, epidemiologisk enhet och inspektionsenheter. |
| --- | --- |

—

Målpopulation, epidemiologisk enhet och inspektionsenheter.

| — | Detektionsmetod och metodens känslighet. |
| --- | --- |

—

Detektionsmetod och metodens känslighet.

| — | Riskfaktor(er) med angivande av risknivåer och motsvarande relativa risker samt andelar av värdväxtpopulationen.






  Kolumn 1: | Ange namnet på det geografiska området, utbrottsnumret eller annan information som möjliggör identifiering av detta avgränsade område samt det datum då området inrättades. |
| --- | --- | --- |
| Kolumn 2: | Ange storleken på det avgränsade området innan inventeringen påbörjas. |
| Kolumn 3: | Ange storleken på det avgränsade området efter inventeringen. |
| Kolumn 4: | Ange strategi: Inneslutning (I) Använd så många rader som behövs, beroende på antalet avgränsade områden per skadegörare och strategierna för dessa områden. |
| Kolumn 5: | Ange den zon i det avgränsade område där inventeringen genomfördes. Använd så många rader som behövs. Använd olika rader för angripen zon (AZ) respektive buffertzon (BZ). Ange i förekommande fall det område i buffertzonen där inventeringen genomfördes, på olika rader (t.ex. de sista tjugo kilometerna intill buffertzonen, runt plantskolor). |
| Kolumn 6: | Ange antalet inventeringsplatser och beskriv dem, genom att välja en av följande poster för beskrivningen:






  1. | Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog. |

—

Riskfaktor(er) med angivande av risknivåer och motsvarande relativa risker samt andelar av värdväxtpopulationen.

Kolumn 1:

Ange namnet på det geografiska området, utbrottsnumret eller annan information som möjliggör identifiering av detta avgränsade område samt det datum då området inrättades.

Kolumn 2:

Ange storleken på det avgränsade området innan inventeringen påbörjas.

Kolumn 3:

Ange storleken på det avgränsade området efter inventeringen.

Kolumn 4:

Ange strategi: Inneslutning (I) Använd så många rader som behövs, beroende på antalet avgränsade områden per skadegörare och strategierna för dessa områden.

Kolumn 5:

Ange den zon i det avgränsade område där inventeringen genomfördes. Använd så många rader som behövs. Använd olika rader för angripen zon (AZ) respektive buffertzon (BZ). Ange i förekommande fall det område i buffertzonen där inventeringen genomfördes, på olika rader (t.ex. de sista tjugo kilometerna intill buffertzonen, runt plantskolor).

Kolumn 6:

Ange antalet inventeringsplatser och beskriv dem, genom att välja en av följande poster för beskrivningen:

1.

Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog.

| 2. | Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter på andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät). |
| --- | --- |

2.

Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter på andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät).

| 3. | Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri). |
| --- | --- |

3.

Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri).

Kolumn 7:

Ange vilka månader på året som inventeringen genomfördes.

Kolumn 8:

Ange den valda målpopulationen samt bifoga förteckning över värdarter/värdsläkten och område som omfattas. Målpopulationen definieras som alla inspektionsenheter sammantagna. För jordbruksmark anges dess storlek vanligen i hektar, men kan även anges som odlingslotter, fält, växthus osv. Motivera valet i de underliggande antagandena. Ange de inventerade inspektionsenheterna. Med inspektionsenhet avses växter, växtdelar, varor, material och skadegörarvektorer som har undersökts för identifiering och påvisande av skadegörarna.

Kolumn 9:

Ange de epidemiologiska enheter som inventerats, ange beskrivning och måttenhet. Med epidemiologisk enhet avses ett homogent område där interaktioner mellan skadegöraren, värdväxterna samt de abiotiska och biotiska faktorerna och förhållandena skulle resultera i samma epidemiologi vid förekomst av skadegöraren. De epidemiologiska enheterna är en uppdelning av målpopulationen och de är i epidemiologisk mening homogena och innehåller minst en värdväxt. I vissa fall kan hela värdpopulationen i en region/ett område/ett land definieras som en epidemiologisk enhet. De kan vara Nuts-regioner, stadsområden, skogar, rosenträdgårdar eller lantbruk, eller ett område med storleken en hektar. Motivera valet i de underliggande antagandena.

Kolumn 10:

Ange de metoder som använts under inventeringen, inklusive antalet åtgärder för varje fall, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för varje växtskadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig.

Kolumn 11:

Ange en uppskattning av provtagningens effektivitet. Med provtagningens effektivitet avses sannolikheten för att välja infekterade växtdelar från en infekterad växt. För vektorer är det metodens effektivitet vad gäller att fånga in en positiv vektor när den förekommer i det inventerade området. För jord är det effektiviteten vad gäller att välja ett jordprov som innehåller skadegöraren när den förekommer i det inventerade området.

Kolumn 12:

Med metodens känslighet avses sannolikheten för att en metod korrekt påvisar förekomst av skadegörare. Metodens känslighet definieras som sannolikheten att en sant positiv värd ger ett positivt testresultat. Det är multiplikationsprodukten av provtagningens effektivitet (dvs. sannolikheten att välja infekterade växtdelar från en infekterad växt) och den diagnostiska känsligheten (kännetecknad av den visuella undersökning och/eller det laboratorietest som används vid identifieringsprocessen).

Kolumn 13:

Ange riskfaktorerna på olika rader. Använd så många rader som behövs. Ange risknivån för varje riskfaktor och motsvarande relativa risk och andel av värdpopulationen.

Kolumn B:

Ange inventeringsuppgifterna, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för varje skadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig. Den information som ska anges i dessa kolumner är förknippad med informationen som anges i kolumn 10, ”Detektionsmetoder”.

Kolumn 18:

Ange antalet platser med fällor om detta antal skiljer sig från antalet fällor (kolumn 17) (t.ex. samma fälla används på olika platser).

Kolumn 21:

Ange antalet prover som befunnits vara positiva, negativa eller obestämda. ”Obestämda” är de prover som analyserats men för vilka det av olika orsaker inte erhållits några resultat (t.ex. under detektionsgränsen, obehandlat prov, oidentifierat prov, gammalt prov).

Kolumn 22:

Ange de utbrott som anmälts under det år då inventeringen ägde rum när det gäller fynd i buffertzonen. Anmälningsnummer för utbrotten behöver inte tas med om den behöriga myndigheten har konstaterat att fyndet utgör ett av de fall som avses i artikel 14.2, 15.2 eller 16 i förordning (EU) 2016/2031. Ange i så fall skälet till att inte uppge denna information i kolumn 25 (”Anmärkningar”).

Kolumn 23:

Ange inventeringens känslighet, i enlighet med internationella standarder för växtskyddsåtgärder (ISPM nr 31). Värdet på den uppnådda konfidensgraden vad gäller skadegörarfrihet beräknas på grundval av utförda undersökningar (och/eller prover) och med beaktande av metodens känslighet och den hypotetiska prevalensen.

Kolumn 24:

Ange den hypotetiska prevalensen på grundval av en uppskattning före inventeringen av den troliga faktiska prevalensen av skadegöraren på fältet. Den hypotetiska prevalensen fastställs som ett mål för inventeringen och motsvarar den kompromiss som riskhanterarna gör mellan risken för att skadegöraren förekommer och de resurser som är tillgängliga för inventeringen. För en inventering för påvisande av skadegörare fastställs oftast ett värde på 1 %.

---

| 22.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 245/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 245/27

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1630

av den 21 september 2022

om åtgärder för att innesluta Grapevine flavescence dorée phytoplasma inom vissa avgränsade områden

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv 69/464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG, 98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG (1), särskilt artikel 28.1 d och e och 28.2, och

av följande skäl:

| (1) | I del B i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 (2) fastställs en förteckning över EU-karantänskadegörare som har påvisats inom unionens område. |
| --- | --- |

(1)

I del B i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 (2) fastställs en förteckning över EU-karantänskadegörare som har påvisats inom unionens område.

| (2) | Grapevine flavescence dorée phytoplasma (den angivna skadegöraren) har tagits upp i den förteckningen, eftersom det är känt att den förekommer i vissa delar av unionens territorium och har en betydande påverkan på växter av Vitis L. (de angivna växterna), den vanligaste värden för den skadegöraren. |
| --- | --- |

(2)

Grapevine flavescence dorée phytoplasma (den angivna skadegöraren) har tagits upp i den förteckningen, eftersom det är känt att den förekommer i vissa delar av unionens territorium och har en betydande påverkan på växter av Vitis L. (de angivna växterna), den vanligaste värden för den skadegöraren.

| (3) | Scaphoideus titanus Ball (den angivna vektorn) har identifierats som en effektiv vektor för den angivna skadegöraren. Denna vektor spelar en viktig roll för etableringen och en ytterligare spridning av Grapevine flavescence dorée phytoplasma (3) inom unionens territorium och därför bör åtgärder för dess identifiering och bekämpning fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Scaphoideus titanus Ball (den angivna vektorn) har identifierats som en effektiv vektor för den angivna skadegöraren. Denna vektor spelar en viktig roll för etableringen och en ytterligare spridning av Grapevine flavescence dorée phytoplasma (3) inom unionens territorium och därför bör åtgärder för dess identifiering och bekämpning fastställas.

| (4) | De inventeringar som genomfördes i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2016/2031 visade att det inte längre var möjligt att utrota den angivna skadegöraren i vissa avgränsade områden. |
| --- | --- |

(4)

De inventeringar som genomfördes i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2016/2031 visade att det inte längre var möjligt att utrota den angivna skadegöraren i vissa avgränsade områden.

| (5) | Därför bör åtgärder fastställas för inneslutning av den angivna skadegöraren inom dessa avgränsade områden, bestående av angripna zoner och buffertzoner. Dessa åtgärder bör bestå av destruktion och avlägsnande av de angripna angivna växterna och utförande av lämpliga behandlingar för att förhindra att den angivna skadegöraren sprids till resten av unionens territorium. |
| --- | --- |

(5)

Därför bör åtgärder fastställas för inneslutning av den angivna skadegöraren inom dessa avgränsade områden, bestående av angripna zoner och buffertzoner. Dessa åtgärder bör bestå av destruktion och avlägsnande av de angripna angivna växterna och utförande av lämpliga behandlingar för att förhindra att den angivna skadegöraren sprids till resten av unionens territorium.

| (6) | De behöriga myndigheterna bör öka allmänhetens medvetenhet för att säkerställa att den allmänhet och de yrkesmässiga aktörer som berörs av inneslutningsåtgärderna i de avgränsade områdena är medvetna om de åtgärder som vidtagits och avgränsningen av de avgränsade områdena för det ändamålet. |
| --- | --- |

(6)

De behöriga myndigheterna bör öka allmänhetens medvetenhet för att säkerställa att den allmänhet och de yrkesmässiga aktörer som berörs av inneslutningsåtgärderna i de avgränsade områdena är medvetna om de åtgärder som vidtagits och avgränsningen av de avgränsade områdena för det ändamålet.

| (7) | Om den angivna skadegöraren påträffas i en buffertzon som omger en angripen zon som omfattas av åtgärder för att innesluta denna, bör detta nya fynd leda till att den behöriga myndigheten inrättar ett nytt avgränsat område där skadegöraren ska utrotas. |
| --- | --- |

(7)

Om den angivna skadegöraren påträffas i en buffertzon som omger en angripen zon som omfattas av åtgärder för att innesluta denna, bör detta nya fynd leda till att den behöriga myndigheten inrättar ett nytt avgränsat område där skadegöraren ska utrotas.

| (8) | Årliga inventeringar avseende förekomsten av den angivna skadegöraren och den angivna vektorn i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) 2016/2031 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 (4) bör genomföras för att säkerställa att den angivna skadegöraren påvisas så tidigt som möjligt i de områden av unionens territorium där den inte har någon känd förekomst. Dessa inventeringar bör basera sig på det inventeringskort (pest survey card) för den angivna skadegöraren och dess vektor som Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet offentliggjort, eftersom det tar hänsyn till den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(8)

Årliga inventeringar avseende förekomsten av den angivna skadegöraren och den angivna vektorn i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) 2016/2031 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 (4) bör genomföras för att säkerställa att den angivna skadegöraren påvisas så tidigt som möjligt i de områden av unionens territorium där den inte har någon känd förekomst. Dessa inventeringar bör basera sig på det inventeringskort (pest survey card) för den angivna skadegöraren och dess vektor som Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet offentliggjort, eftersom det tar hänsyn till den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning fastställs inneslutningsåtgärder för Grapevine flavescence dorée phytoplasma inom de avgränsade områden där det inte är möjligt att utrota skadegöraren.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | den angivna skadegöraren: Grapevine flavescence dorée phytoplasma. |
| --- | --- |

1.

den angivna skadegöraren: Grapevine flavescence dorée phytoplasma.

den angivna skadegöraren

| 2. | de angivna växterna: växter av Vitis L., utom bär och fröer. |
| --- | --- |

2.

de angivna växterna: växter av Vitis L., utom bär och fröer.

de angivna växterna

Vitis

| 3. | den angivna vektorn: Scaphoideus titanus Ball. |
| --- | --- |

3.

den angivna vektorn: Scaphoideus titanus Ball.

den angivna vektorn

Scaphoideus titanus

| 4. | det avgränsade området för inneslutning: ett område som är upptaget i bilaga I, där den angivna skadegöraren inte kan utrotas. |
| --- | --- |

4.

det avgränsade området för inneslutning: ett område som är upptaget i bilaga I, där den angivna skadegöraren inte kan utrotas.

det avgränsade området för inneslutning

| 5. | inventeringskortet (pest survey card): Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets publikation ”Pest survey card on flavescence dorée phytoplasma and its vector Scaphoideus titanus” (5). |
| --- | --- |

5.

inventeringskortet (pest survey card): Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets publikation ”Pest survey card on flavescence dorée phytoplasma and its vector Scaphoideus titanus” (5).

inventeringskortet (pest survey card)

Scaphoideus titanus

5

Artikel 3

Inrättande av avgränsade områden för inneslutning

De behöriga myndigheterna ska inrätta avgränsade områden för inneslutning av den angivna skadegöraren bestående av en angripen zon och en buffertzon med en bredd på minst 2,5 km omkring den angripna zonen.

Artikel 4

Åtgärder inom de avgränsade områdena för inneslutning

1.   I de angripna zonerna ska de behöriga myndigheterna säkerställa att följande åtgärder vidtas:

| a) | De angivna växter som konstaterats vara angripna av den angivna skadegöraren ska avlägsnas och destrueras så snart som möjligt men senast före nästa odlingssäsong. |
| --- | --- |

a)

De angivna växter som konstaterats vara angripna av den angivna skadegöraren ska avlägsnas och destrueras så snart som möjligt men senast före nästa odlingssäsong.

| b) | Lämpliga behandlingar ska utföras för att bekämpa den angivna vektorn. |
| --- | --- |

b)

Lämpliga behandlingar ska utföras för att bekämpa den angivna vektorn.

2.   I buffertzonerna ska de behöriga myndigheterna säkerställa att lämpliga behandlingar utförs för att bekämpa den angivna vektorn, om förekomst av den har konstaterats.

När förekomsten av den angivna skadegöraren officiellt har bekräftats på angivna växter i buffertzonen ska artiklarna 17 och 18 i förordning (EU) 2016/2031 gälla.

3.   Inom de avgränsade områdena för inneslutning ska de behöriga myndigheterna öka allmänhetens medvetenhet om det hot som den angivna skadegöraren utgör och om de åtgärder som vidtagits för att förhindra att den sprids ytterligare utanför dessa områden.

De behöriga myndigheterna ska informera allmänheten och de yrkesmässiga aktörerna om avgränsningen av det avgränsade området för inneslutning.

Artikel 5

Inventeringar

1.   De behöriga myndigheterna ska genomföra inventeringar i enlighet med punkterna 2 och 3, med beaktande av den information som anges på inventeringskortet (pest survey card).

2.   De ska genomföra årliga riskbaserade inventeringar avseende förekomsten av den angivna skadegöraren och den angivna vektorn i de områden på unionens territorium där den angivna skadegöraren inte har någon känd förekomst men kan etablera sig.

3.   I buffertzonerna för de avgränsade områdena för inneslutning ska de genomföra årliga inventeringar enligt artikel 19.1 i förordning (EU) 2016/2031 för att påvisa förekomst av den angivna skadegöraren och dess angivna vektor.

Dessa inventeringar ska omfatta

| a) | visuella undersökningar av de angivna växterna för att påvisa den angivna skadegöraren, |
| --- | --- |

a)

visuella undersökningar av de angivna växterna för att påvisa den angivna skadegöraren,

| b) | provtagning och testning, vid misstanke om förekomst av den angivna skadegöraren, och |
| --- | --- |

b)

provtagning och testning, vid misstanke om förekomst av den angivna skadegöraren, och

| c) | lämliga fällor för påvisande av den angivna vektorn. |
| --- | --- |

c)

lämliga fällor för påvisande av den angivna vektorn.

Dessa inventeringar ska vara mer omfattande än de inventeringar som avses i punkt 2, med fler visuella undersökningar och, i förekommande fall, provtagning och testning.

Artikel 6

Rapportering

Senast den 30 april varje år ska medlemsstaterna till kommissionen och övriga medlemsstater lämna in resultaten av de inventarier som genomfördes under föregående kalenderår i enlighet med

| a) | artikel 5.2 i den här förordningen, med hjälp av en av mallarna i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2020/1231, |
| --- | --- |

a)

artikel 5.2 i den här förordningen, med hjälp av en av mallarna i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2020/1231,

| b) | artikel 5.3 i den här förordningen, med hjälp av en av mallarna i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

artikel 5.3 i den här förordningen, med hjälp av en av mallarna i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 september 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 317, 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 av den 28 november 2019 om fastställande av enhetliga villkor för genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 vad gäller skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 690/2008 och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2019 (EUT L 319, 10.12.2019, s. 1).

2

(3)  Efsas panel för växtskydd, ”Scientific Opinion on pest categorisation of Grapevine Flavescence Dorée”, EFSA Journal, vol. 12(2014):10, artikelnr 3851 [31 s.] (doi:10.2903/j.efsa.2014.3851).

3

EFSA Journal

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 av den 27 augusti 2020 om formatet på och anvisningarna för de årliga rapporter om resultaten av inventeringarna och om formatet på de fleråriga inventeringsprogram och de praktiska arrangemang som föreskrivs i artikel 22 respektive 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 (EUT L 280, 28.8.2020, s. 1).

4

(5)  
  ”Pest survey card on flavescence dorée phytoplasma and its vector Scaphoideus titanus
  ”, EFSA Supporting Publication, EN-1909, 2020 [36 s.] (doi:10.2903/sp.efsa.2020.EN-1909).

5

Scaphoideus titanus

EFSA Supporting Publication

---

BILAGA I

Förteckningar över avgränsade områden för inneslutning enligt artikel 2

1.   Kroatien

| Nummer/Namn på det avgränsade området | Zon i det avgränsade området | Region | Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Angripen zon | Pannoniska Kroatien
  (Distrikten Bjelovar-Bilogora, Virovitica-Podravina, Požega-Slavonien, Brod-Posavina, Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Karlovac och Sisak-Moslavina) | | Delkommuner |

Nummer/Namn på det avgränsade området

Zon i det avgränsade området

Region

Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar

1.

Angripen zon

Pannoniska Kroatien

(Distrikten Bjelovar-Bilogora, Virovitica-Podravina, Požega-Slavonien, Brod-Posavina, Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Karlovac och Sisak-Moslavina)

Delkommuner

| | Bedenik, Bjelovar, Bojana, Brezovac, Ciglena, Čazma, Dapci, Diklenica, Draganec, Gornje Plavnice, Kapela, Kobasičari, Kraljevac, Križic, Orovac, Petrička, Podgorci, Pupelica, Ribnjička, Sišćani, Veliko Korenovo, Veliko Trojstvo, Vrtlinska, Zrinski Topolovac |
| --- | --- |

Bedenik, Bjelovar, Bojana, Brezovac, Ciglena, Čazma, Dapci, Diklenica, Draganec, Gornje Plavnice, Kapela, Kobasičari, Kraljevac, Križic, Orovac, Petrička, Podgorci, Pupelica, Ribnjička, Sišćani, Veliko Korenovo, Veliko Trojstvo, Vrtlinska, Zrinski Topolovac

| | Borova, Čačinci, Donja Pištana, Duzluk, Kozice, Krajna, Nova Jošava, Pčelić, Podravska Slatina, Sedlarica, Stara Jošava, Šumeđe, Turnašica, Virovitica, Vukosavljevica |
| --- | --- |

Borova, Čačinci, Donja Pištana, Duzluk, Kozice, Krajna, Nova Jošava, Pčelić, Podravska Slatina, Sedlarica, Stara Jošava, Šumeđe, Turnašica, Virovitica, Vukosavljevica

| | Kutjevo, Mitrovac, Venje |
| --- | --- |

Kutjevo, Mitrovac, Venje

| | Cernik, Nova Gradiška, Šumetlica |
| --- | --- |

Cernik, Nova Gradiška, Šumetlica

| | Draž, Majar, Trnava, Zmajevac I |
| --- | --- |

Draž, Majar, Trnava, Zmajevac I

| | Bapska, Grabovo, Ilok, Lovas, Mohovo, Opatovac, Sotin, Šarengrad, Tovarnik, Vukovar |
| --- | --- |

Bapska, Grabovo, Ilok, Lovas, Mohovo, Opatovac, Sotin, Šarengrad, Tovarnik, Vukovar

| | Belaj, Bratovanci, Breznik, Brlog Ozaljski, Bubnjarci, Donji Lović, Draganić, Duga Resa 2, Dvorište Vivodinsko, Ferenci, Gršćaki, Ilovac, Jurovo, Lišnica, Lović Prekriški, Mala Švarča, Mrzlo Polje Mrežničko, Oštri Vrh Ozaljski, Ozalj, Police Pirišće, Svetice, Svetičko Hrašće, Vivodina, Vrhovac, Zagradci, Zajačko Selo, Zaluka, Žakanje |
| --- | --- |

Belaj, Bratovanci, Breznik, Brlog Ozaljski, Bubnjarci, Donji Lović, Draganić, Duga Resa 2, Dvorište Vivodinsko, Ferenci, Gršćaki, Ilovac, Jurovo, Lišnica, Lović Prekriški, Mala Švarča, Mrzlo Polje Mrežničko, Oštri Vrh Ozaljski, Ozalj, Police Pirišće, Svetice, Svetičko Hrašće, Vivodina, Vrhovac, Zagradci, Zajačko Selo, Zaluka, Žakanje

| | Batina, Gornja Jelenska, Ilova, Katoličko Selišće, Kutina, Popovača, Repušnica, Voloder |
| --- | --- |

Batina, Gornja Jelenska, Ilova, Katoličko Selišće, Kutina, Popovača, Repušnica, Voloder

Buffertzon

Pannoniska Kroatien

(Distrikten Bjelovar-Bilogora, Virovitica-Podravina, Požega-Slavonien, Brod-Posavina, Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Karlovac och Sisak-Moslavina)

Delkommuner

| | Bačkovica, Bedenička, Berek, Bjelovar-Sredice, Blatnica, Bosiljevo, Bršljanica, Brzaja, Cerina, Cjepidlake, Cremušina, Čađavac, Dapčevica, Daskatica, Dautan, Dereza, Donja Kovačica, Drljanovac, Đurđic, Galovac, Gornja Garešnica, Gornja Kovačica, Gornje Rovišće, Gudovac, Ivanska, Kakinac, Kaniška Iva, Klisa, Klokočevac, Kostanjevac, Kozarevac Račanski, Križ Gornji, Laminac, Lasovac, Lipovčani, Mala Pisanica, Mali Grđevac, Malo Trojstvo, Martinac, Međurača, Miklouš, Mosti, Narta, Nevinac, Nova Rača, Nove Plavnice-Hrgovljani, Obrovnica, Orlovac, Pavlin Kloštar, Pobjenik, Predavac, Prespa, Prgomelje, Rajić Gudovački, Rašenica, Ravneš, Removac, Rovišće, Ruškovac, Samarica, Sasovac, Severin, Sibenik, Slovinska Kovačica, Sredice Gornje, Srijedska, Stara Plošćica, Stare Plavnice, Šandrovac, Šimljana, Šimljanik, Štefanje, Šušnjara, Tomaš, Topolovica, Trojstveni Markovac, Turčević Polje, Vagovina, Velika Peratovica, Velika Pisanica, Veliki Grđevac, Višnjevac, Vukovje, Zdelice, Zrinska Žabjak, Ždralovi |
| --- | --- |

Bačkovica, Bedenička, Berek, Bjelovar-Sredice, Blatnica, Bosiljevo, Bršljanica, Brzaja, Cerina, Cjepidlake, Cremušina, Čađavac, Dapčevica, Daskatica, Dautan, Dereza, Donja Kovačica, Drljanovac, Đurđic, Galovac, Gornja Garešnica, Gornja Kovačica, Gornje Rovišće, Gudovac, Ivanska, Kakinac, Kaniška Iva, Klisa, Klokočevac, Kostanjevac, Kozarevac Račanski, Križ Gornji, Laminac, Lasovac, Lipovčani, Mala Pisanica, Mali Grđevac, Malo Trojstvo, Martinac, Međurača, Miklouš, Mosti, Narta, Nevinac, Nova Rača, Nove Plavnice-Hrgovljani, Obrovnica, Orlovac, Pavlin Kloštar, Pobjenik, Predavac, Prespa, Prgomelje, Rajić Gudovački, Rašenica, Ravneš, Removac, Rovišće, Ruškovac, Samarica, Sasovac, Severin, Sibenik, Slovinska Kovačica, Sredice Gornje, Srijedska, Stara Plošćica, Stare Plavnice, Šandrovac, Šimljana, Šimljanik, Štefanje, Šušnjara, Tomaš, Topolovica, Trojstveni Markovac, Turčević Polje, Vagovina, Velika Peratovica, Velika Pisanica, Veliki Grđevac, Višnjevac, Vukovje, Zdelice, Zrinska Žabjak, Ždralovi

| | Antunovac, Bačevac, Bakić, Bankovci, Bokane, Brezovljani, Budanica, Budrovac, Lukački, Bušetina, Cabuna, Crnac, Ćeralije, Dinjevac, Dobrović, Dolci, Donja Bukovica, Donje Bazije, Donje Kusonje, Donje Predrijevo, Donji Meljani, Duga Međa, Dugo Selo Lukačko, Đuričić, Gaćište, Gornja Bukovica, Gornja Pištana, Gornje Bazje, Gornje Kusonje, Gornje Viljevo, Gornji Miholjac, Grabrovnica, Gradina, Gvozdanska, Hum Varoš, Hum Voćinski, Ivanbrijeg, Jasenaš, Kapan, Kapinci, Kladare, Kokočak, Krasković, Kutovi, Levinovac, Lozan, Lukač, Lukavac, Macute, Mala Črešnjevica, Manastir Orahovica, Medinci, Mikleuš, Miljevci, Naudovac, Nova Bukovica, Obradovci, Orahovica, Orešac, Otrovanec, Paušinci, Pitomača I, Pitomača II, Pivnica, Požari, Pušina, Radosavci, Rezovac, Rijenci, Rogovac, Sladojevci, Slatinski Drenovac, Slatinski Lipovac, Slavonske Bare, Sopje, Stari Gradac, Suha Mlaka, Suhopolje, Špišić Bukovica, Turanovac, Vaška, Velika Črešnjevica, Virovitica-centar, Virovitica-city, Vrneševci, Zdenci |
| --- | --- |

Antunovac, Bačevac, Bakić, Bankovci, Bokane, Brezovljani, Budanica, Budrovac, Lukački, Bušetina, Cabuna, Crnac, Ćeralije, Dinjevac, Dobrović, Dolci, Donja Bukovica, Donje Bazije, Donje Kusonje, Donje Predrijevo, Donji Meljani, Duga Međa, Dugo Selo Lukačko, Đuričić, Gaćište, Gornja Bukovica, Gornja Pištana, Gornje Bazje, Gornje Kusonje, Gornje Viljevo, Gornji Miholjac, Grabrovnica, Gradina, Gvozdanska, Hum Varoš, Hum Voćinski, Ivanbrijeg, Jasenaš, Kapan, Kapinci, Kladare, Kokočak, Krasković, Kutovi, Levinovac, Lozan, Lukač, Lukavac, Macute, Mala Črešnjevica, Manastir Orahovica, Medinci, Mikleuš, Miljevci, Naudovac, Nova Bukovica, Obradovci, Orahovica, Orešac, Otrovanec, Paušinci, Pitomača I, Pitomača II, Pivnica, Požari, Pušina, Radosavci, Rezovac, Rijenci, Rogovac, Sladojevci, Slatinski Drenovac, Slatinski Lipovac, Slavonske Bare, Sopje, Stari Gradac, Suha Mlaka, Suhopolje, Špišić Bukovica, Turanovac, Vaška, Velika Črešnjevica, Virovitica-centar, Virovitica-city, Vrneševci, Zdenci

| | Bektež, Bjelajci, Cerovac, Ciglenik, Cikote, Doljanovci, Duboka, Grabarje, Gradište, Jakšić, Kaptol, Knežci, Kričke, Kula, Lakušija, Latinovac, Lukač, Podgorje, Poreč, Rogulje, Sesvete, Šnjegavić, Šumetlica, Tominovac, Vetovo, Zarilac |
| --- | --- |

Bektež, Bjelajci, Cerovac, Ciglenik, Cikote, Doljanovci, Duboka, Grabarje, Gradište, Jakšić, Kaptol, Knežci, Kričke, Kula, Lakušija, Latinovac, Lukač, Podgorje, Poreč, Rogulje, Sesvete, Šnjegavić, Šumetlica, Tominovac, Vetovo, Zarilac

| | Adžamovci, Baćin Dol, Banićevac, Bobare, Bodavljaci, Donji Andrijevci, Drežnik, Garčin, Giletinci, Golobrdac, Gorice, Gunjavci, Klokočevik, Kovačevac, Ljupina, Mačkovac, Mašić, Medari, Novo Topolje, Opatovac, Podvrško, Poljane, Prvča, Rešetari, Rogolji, Sičice, Stari Perkovci, Staro Topolje, Šagovina Cernička, Šagovina Mašićka, Širinci, Trnava, Vrbje, Žuberkovac |
| --- | --- |

Adžamovci, Baćin Dol, Banićevac, Bobare, Bodavljaci, Donji Andrijevci, Drežnik, Garčin, Giletinci, Golobrdac, Gorice, Gunjavci, Klokočevik, Kovačevac, Ljupina, Mačkovac, Mašić, Medari, Novo Topolje, Opatovac, Podvrško, Poljane, Prvča, Rešetari, Rogolji, Sičice, Stari Perkovci, Staro Topolje, Šagovina Cernička, Šagovina Mašićka, Širinci, Trnava, Vrbje, Žuberkovac

| | Batina, Beljevina, Bokšić, Branjin Vrh, Branjina, Breznica Đakovačka, Dalj, Donja Motičina, Dragotin, Duboševica, Đurđenovac, Feričanci, Gajić, Gašinci, Gazije, Gornja Motičina, Gradac Našički, Hrkanovci Đakovački, Kneževi Vinogradi, Kondrić, Kotlina, Lapovci, Levanjska Varoš, Mandićevac, Musić, Nabrđe, Novi Perkovci, Paučje, Podolje, Pridvorje, Selci Đakovački, Seona, Slatinik Drenjski, Slobodna Vlast, Suza, Svetoblažje, Topolje |
| --- | --- |

Batina, Beljevina, Bokšić, Branjin Vrh, Branjina, Breznica Đakovačka, Dalj, Donja Motičina, Dragotin, Duboševica, Đurđenovac, Feričanci, Gajić, Gašinci, Gazije, Gornja Motičina, Gradac Našički, Hrkanovci Đakovački, Kneževi Vinogradi, Kondrić, Kotlina, Lapovci, Levanjska Varoš, Mandićevac, Musić, Nabrđe, Novi Perkovci, Paučje, Podolje, Pridvorje, Selci Đakovački, Seona, Slatinik Drenjski, Slobodna Vlast, Suza, Svetoblažje, Topolje

| | Apševci, Banovci, Berak, Bogdanovci, Borovo, Borovo Naselje, Bršadin, Čakovci, Ilača, Lipovača, Marinci, Mikluševci, Negoslavci, Nijemci, Pačetin, Petrovci, Podgrađe, Srijemske Laze, Stari Jankovci, Svinjarevci, Tompojevci, Trpinja |
| --- | --- |

Apševci, Banovci, Berak, Bogdanovci, Borovo, Borovo Naselje, Bršadin, Čakovci, Ilača, Lipovača, Marinci, Mikluševci, Negoslavci, Nijemci, Pačetin, Petrovci, Podgrađe, Srijemske Laze, Stari Jankovci, Svinjarevci, Tompojevci, Trpinja

| | Banska Selnica, Barilović, Blatnica Pokupska, Brajakovo Brdo, Brašljevica, Bukovlje, Cerovac Barilovićki, Cerovac Vukmanički, Donje Mekušje, Donje Pokupje, Donji Budački, Donji Skrad, Donji Zvečaj, Gornje Mekušje, Gornje Prilišće, Gornje Stative, Gornji Zvečaj, Griče, Jarče Polje, Jaškovo, Kamensko, Karlovac I, Karlovac II, Kosijersko Selo, Kozalj Vrh, Ladešići, Lipa, Lipnik, Luka Pokupska, Mahično, Maletići, Malinci, Martinski Vrh, Modruš Potok, Mračin, Mrežnički Novaki, Mrzljaki, Novaki Ozaljski, Piščetke, Podbrežje, Pokupje, Pravutina, Rečica, Ribnik, Rosopajnik, Skakavac, Slapno, Sračak, Šišljavić, Tomašnica, Trg, Turanj, Tušilović, Velika Jelsa, Vinski Vrh, Vodena Draga, Vukmanić, Zadobarje, Zagrad, Zorkovac |
| --- | --- |

Banska Selnica, Barilović, Blatnica Pokupska, Brajakovo Brdo, Brašljevica, Bukovlje, Cerovac Barilovićki, Cerovac Vukmanički, Donje Mekušje, Donje Pokupje, Donji Budački, Donji Skrad, Donji Zvečaj, Gornje Mekušje, Gornje Prilišće, Gornje Stative, Gornji Zvečaj, Griče, Jarče Polje, Jaškovo, Kamensko, Karlovac I, Karlovac II, Kosijersko Selo, Kozalj Vrh, Ladešići, Lipa, Lipnik, Luka Pokupska, Mahično, Maletići, Malinci, Martinski Vrh, Modruš Potok, Mračin, Mrežnički Novaki, Mrzljaki, Novaki Ozaljski, Piščetke, Podbrežje, Pokupje, Pravutina, Rečica, Ribnik, Rosopajnik, Skakavac, Slapno, Sračak, Šišljavić, Tomašnica, Trg, Turanj, Tušilović, Velika Jelsa, Vinski Vrh, Vodena Draga, Vukmanić, Zadobarje, Zagrad, Zorkovac

| | Banova Jaruga, Bistrač, Bobovac, Cerje Letovanićko, Crkveni Bok, Čaire, Čigoč, Grabrov Potok, Gračenica, Gušće, Husain, KRaljeva Velika, Kratečko, Krivaj, Kutinica, Lipovljani, Lonja, Ludina, Međurić, Mikleuška, Mužilovčica, Okoli, Osekovo, Pešćenica, Piljenice, Potok, Puska, Ruškovica, Selište, Stremen, Stružec, Stupovača, Svinjičko, Šartovac, Vidrenjak, Vukojevac, Zbjegovača |
| --- | --- |

Banova Jaruga, Bistrač, Bobovac, Cerje Letovanićko, Crkveni Bok, Čaire, Čigoč, Grabrov Potok, Gračenica, Gušće, Husain, KRaljeva Velika, Kratečko, Krivaj, Kutinica, Lipovljani, Lonja, Ludina, Međurić, Mikleuška, Mužilovčica, Okoli, Osekovo, Pešćenica, Piljenice, Potok, Puska, Ruškovica, Selište, Stremen, Stružec, Stupovača, Svinjičko, Šartovac, Vidrenjak, Vukojevac, Zbjegovača

2.

Angripen zon

Kroatiens kustland

(Distriktet Istrien)

Delkommuner

Bačva, Brkač, Brtonigla, Buje, Donja Mirna, Frata, Grožnjan, Kaldir, Karojba, Kaštel, Kaštelir, Kostajnica, Krasica, Kršete, Labinci, Lovrečica, Materada, Motovun, Nova Vas, Novigrad, Petrovija, Savudrija, Sveti Ivan, Sveti Vital, Umag, Višnjan, Vižinada, Završje, Žbandaj

Buffertzon

Kroatiens kustland

(Distriktet Istrien)

Delkommuner

Baderna, Beram, Brdo, Čepić, Dračevac, Funtana, Fuškulin, Gradina, Grdoselo, Kašćerga, Kringa, Kršikla, Kuberton, Kućibreg, Lim, Lovreč, Marčenegla, Merišće, Momjan, Mugeba, Muntrilj, Mušalež, Novaki Motovunski, Oprtalj, Pazin, Poreč, Rakotule, Rovinj, Rovinjsko Selo, Senj, Sovinjak, Sovišćina, Šterna, Tar, Tinjan, Triban, Trviž, Vabriga, Varvari, Vrh, Vrsar, Zamask, Zrenj, Zumesk

3.

Angripen zon

Norra Kroatien och staden Zagreb

(Distrikten Međimurje, Varaždin, Koprivnica-Križevci, Krapina-Zagorje, Zagreb och staden Zagreb)

Delkommuner

| | Badličan, Bogdanovec, Donji Vidovec, Dragoslavec, Dunjkovec, Gornja Dubrava, Gornji Mihaljevec, Gradiščak, Kotoriba, Lopatinec, Martinuševec, Preseka, Pretetinec, Prhovec, Robadje, Selnica, Slakovec, Stanetinec, Sveta Marija, Sveti Martin na Muri, Sveti Urban, Šenkovec, Štrigova, Štrukovec, Vukanovec, Zasadbreg, Zebanec, Železna Gora |
| --- | --- |

Badličan, Bogdanovec, Donji Vidovec, Dragoslavec, Dunjkovec, Gornja Dubrava, Gornji Mihaljevec, Gradiščak, Kotoriba, Lopatinec, Martinuševec, Preseka, Pretetinec, Prhovec, Robadje, Selnica, Slakovec, Stanetinec, Sveta Marija, Sveti Martin na Muri, Sveti Urban, Šenkovec, Štrigova, Štrukovec, Vukanovec, Zasadbreg, Zebanec, Železna Gora

| | Babinec, Bednja, Beletinec, Beretinec, Bolfan, Breznica, Butkovec, Cerje Tužno, Čanjevo, Črešnjevo, Čukovec, Donja Višnjica, Donja Voća, Donje Makojišće, Drenovec, Dubrava Križovljanska, Đurinovec, Gornja Višnjica, Gornje Ladanje, Gornji Martijanec, Grana, Hrastovec Toplički, Hrastovsko, Ivanec, Jakopovec, Jalžbet, Jerovec, Kamena Gorica, Kamenica, Kaniža, Kelemen, Klenovnik, Ključ, Kneginec, Lepoglava, Ludbreg, Ljubelj Kalnički, Ljubešćica, Mali Bukovec, Marčan, Natkrižovljan, Novakovec, Očura, Podevčevo, Poljana, Radovan, Remetinec, Rinkovec, Segovina, Sigetec Ludbreški, Sudovec, Sveti Ilija, Svibovec, Šaša, Šćepanje, Tuhovec, Tužno, Varaždin Breg, Varaždinske Toplice, Vidovec, Vinica Breg, Vinično, Vinogradi Ludbreški, Visoko |
| --- | --- |

Babinec, Bednja, Beletinec, Beretinec, Bolfan, Breznica, Butkovec, Cerje Tužno, Čanjevo, Črešnjevo, Čukovec, Donja Višnjica, Donja Voća, Donje Makojišće, Drenovec, Dubrava Križovljanska, Đurinovec, Gornja Višnjica, Gornje Ladanje, Gornji Martijanec, Grana, Hrastovec Toplički, Hrastovsko, Ivanec, Jakopovec, Jalžbet, Jerovec, Kamena Gorica, Kamenica, Kaniža, Kelemen, Klenovnik, Ključ, Kneginec, Lepoglava, Ludbreg, Ljubelj Kalnički, Ljubešćica, Mali Bukovec, Marčan, Natkrižovljan, Novakovec, Očura, Podevčevo, Poljana, Radovan, Remetinec, Rinkovec, Segovina, Sigetec Ludbreški, Sudovec, Sveti Ilija, Svibovec, Šaša, Šćepanje, Tuhovec, Tužno, Varaždin Breg, Varaždinske Toplice, Vidovec, Vinica Breg, Vinično, Vinogradi Ludbreški, Visoko

| | Apatovec, Bakovčica, Bočkovec, Bojnikovec, Borje, Botinovac, Budrovac, Carevdar, Cirkvena, Cubinec, Čepelovac, Dijankovec, Donja Brckovčina, Dubovec, Đurđevac II, Đurđic, Erdovec, Finčevec, Fodrovec, Glogovac, Glogovnica, Gornja Rijeka, Gregurovec, Guščerovec, Hampovica, Hudovljani, Jagnjedovec, Jagnjedovec-grad, Javorovac, Kalinovac, Kalnik, Kamešnica, Kloštar Podravski, Kloštar Vojakovački, Koprivnica, Kozarevac, Križevci, Kunovec, Kunovec Breg, Lemeš, Lukačevec, Majurec, Mala Mučna, Mičetinac, Miholec, Miholjanec, Novi Glog, Novigrad Podravski, Osijek Vojkovački, Plavšinac, Podvinje Miholečko, Pofuki, Potočec, Potok Kalnički, Prkos, Prugovac, Rasinja, Rašćani, Raven, Ruševac, Sokolovac, Subotica Podravska, Suha Katalena, Sveta Helena, Sveti Ivan Žabno, Sveti Petar Čvrstec, Sveti Petar Orehovec, Šemovci, Špiranec, Štrigovec, Trema, Velika Mučna, Veliki Grabičani, Veliki Poganac, Virje, Vojakovac, Vojnovec Kalnički, Zaistovec |
| --- | --- |

Apatovec, Bakovčica, Bočkovec, Bojnikovec, Borje, Botinovac, Budrovac, Carevdar, Cirkvena, Cubinec, Čepelovac, Dijankovec, Donja Brckovčina, Dubovec, Đurđevac II, Đurđic, Erdovec, Finčevec, Fodrovec, Glogovac, Glogovnica, Gornja Rijeka, Gregurovec, Guščerovec, Hampovica, Hudovljani, Jagnjedovec, Jagnjedovec-grad, Javorovac, Kalinovac, Kalnik, Kamešnica, Kloštar Podravski, Kloštar Vojakovački, Koprivnica, Kozarevac, Križevci, Kunovec, Kunovec Breg, Lemeš, Lukačevec, Majurec, Mala Mučna, Mičetinac, Miholec, Miholjanec, Novi Glog, Novigrad Podravski, Osijek Vojkovački, Plavšinac, Podvinje Miholečko, Pofuki, Potočec, Potok Kalnički, Prkos, Prugovac, Rasinja, Rašćani, Raven, Ruševac, Sokolovac, Subotica Podravska, Suha Katalena, Sveta Helena, Sveti Ivan Žabno, Sveti Petar Čvrstec, Sveti Petar Orehovec, Šemovci, Špiranec, Štrigovec, Trema, Velika Mučna, Veliki Grabičani, Veliki Poganac, Virje, Vojakovac, Vojnovec Kalnički, Zaistovec

| | Andraševec, Bedekovčina, Belec, Budinščina, Donja Batina, Donja Stubica, Donja Šemnica, Dubovec, Dubrovčan, Globočec, Gornja Stubica, Gubaševo, Hrašćina, Hrašćinski Kraljevec, Hum Stubički, Jertovec, Jesenje, Klanjec, Komor, Kraljev Vrh, Krapina, Krapina jug, Krapina-city, Laz Bistrički, Mače, Marija Bistrica, Martinci Zlatarski, Mirkovec, Oštrc, Peršaves, Petrova Gora, Poljanica Bistrička, Poznanovec, Purga, Pustodol, Radoboj, Ravno Brezje, Razvor, Selnica, Slani Potok, Strmec, Strmec Stubički, Stubička Slatina, Stubičko Podgorje, Sveti Križ, Sveti Križ Začretje, Sveti Matej, Šemnica, Špičkovina, Tomaševec, Tugonica, Tuhelj, Veleškovec, Veliko Trgovišće, Veternica, Vojnovec Loborski, Vrtnjakovec, Zabok, Zagorska Sela, Zajezda, Zlatar |
| --- | --- |

Andraševec, Bedekovčina, Belec, Budinščina, Donja Batina, Donja Stubica, Donja Šemnica, Dubovec, Dubrovčan, Globočec, Gornja Stubica, Gubaševo, Hrašćina, Hrašćinski Kraljevec, Hum Stubički, Jertovec, Jesenje, Klanjec, Komor, Kraljev Vrh, Krapina, Krapina jug, Krapina-city, Laz Bistrički, Mače, Marija Bistrica, Martinci Zlatarski, Mirkovec, Oštrc, Peršaves, Petrova Gora, Poljanica Bistrička, Poznanovec, Purga, Pustodol, Radoboj, Ravno Brezje, Razvor, Selnica, Slani Potok, Strmec, Strmec Stubički, Stubička Slatina, Stubičko Podgorje, Sveti Križ, Sveti Križ Začretje, Sveti Matej, Šemnica, Špičkovina, Tomaševec, Tugonica, Tuhelj, Veleškovec, Veliko Trgovišće, Veternica, Vojnovec Loborski, Vrtnjakovec, Zabok, Zagorska Sela, Zajezda, Zlatar

| | Bedenica, Bešlinec, Blaškovec, Blaževdol, Brckovljani, Caginec, Dijaneš, Donja Lomnica, Dubranec, Dubrava, Dugo Selo I, Fuka, Gostović, Gradec, Habjanovac, Haganj, Helena, Hrastje, Hrebinec, Hrnjanec, Hruškovica, Kloštar Ivanić, Komin, Kozjača, Krašić II, Kupljenovo, Laktec, Lonjica, Lovrečka Varoš, Lukavec, Mala Gorica, Molvice, Novoselec, Obreška, Orešje, Paukovec, Pluska, Prekrižje, Prozorje, Psarjevo, Rakitje, Stari Glog, Strmec Samoborski, Sveti Nedelja, Šiljakovina, Šumećani, Tkalec, Tomaševec, Velika, Vrbovec, Zelina, Žitomir |
| --- | --- |

Bedenica, Bešlinec, Blaškovec, Blaževdol, Brckovljani, Caginec, Dijaneš, Donja Lomnica, Dubranec, Dubrava, Dugo Selo I, Fuka, Gostović, Gradec, Habjanovac, Haganj, Helena, Hrastje, Hrebinec, Hrnjanec, Hruškovica, Kloštar Ivanić, Komin, Kozjača, Krašić II, Kupljenovo, Laktec, Lonjica, Lovrečka Varoš, Lukavec, Mala Gorica, Molvice, Novoselec, Obreška, Orešje, Paukovec, Pluska, Prekrižje, Prozorje, Psarjevo, Rakitje, Stari Glog, Strmec Samoborski, Sveti Nedelja, Šiljakovina, Šumećani, Tkalec, Tomaševec, Velika, Vrbovec, Zelina, Žitomir

| | Adamovec, Blaguša, Čučerje, Đurđekovec, Glavnica, Gornji Stenjevec, Gračani, Granešina, Kašina, Maksimir, Podsused, Remete, Sesvete |
| --- | --- |

Adamovec, Blaguša, Čučerje, Đurđekovec, Glavnica, Gornji Stenjevec, Gračani, Granešina, Kašina, Maksimir, Podsused, Remete, Sesvete

Buffertzon

Norra Kroatien och staden Zagreb

(Distrikten Međimurje, Varaždin, Koprivnica-Križevci, Krapina-Zagorje, Zagreb och staden Zagreb)

Delkommuner

| | Cirkovljan, Čakovec, Črečan, Čukovec, Donja Dubrava, Donji Kraljevec, Donji Mihaljevec, Draškovec, Goričan, Gornji Hrašćan, Gornji Kraljevec, Gornji Pustakovec, Gornji Vidovec, Hemuševec, Hlapičina, Ivanovec, Krištanovec, Križovec, Kuršanec, Macinec, Mačkovec, Mihovljan, Mursko Središće, Nedelišće, Novo Selo Rok, Oporovec, Orehovica, Peklenica, Podbrest, Prelog, Pribislavec, Pušćine, Savska Ves, Strahoninec, Šandrovec, Totovec, Trnovec, Vratišinec, Vularija, Žiškovec |
| --- | --- |

Cirkovljan, Čakovec, Črečan, Čukovec, Donja Dubrava, Donji Kraljevec, Donji Mihaljevec, Draškovec, Goričan, Gornji Hrašćan, Gornji Kraljevec, Gornji Pustakovec, Gornji Vidovec, Hemuševec, Hlapičina, Ivanovec, Krištanovec, Križovec, Kuršanec, Macinec, Mačkovec, Mihovljan, Mursko Središće, Nedelišće, Novo Selo Rok, Oporovec, Orehovica, Peklenica, Podbrest, Prelog, Pribislavec, Pušćine, Savska Ves, Strahoninec, Šandrovec, Totovec, Trnovec, Vratišinec, Vularija, Žiškovec

| | Bela, Bisag, Biškupec, Biškupec II, Čalinec, Črnec Biškupečki, Donje Ladanje, Donji Kućan, Drašković, Druškovec, Družbinec, Gojanec, Gornja Voća, Gornji Kućan, Hrastovljan, Hrženica, Jalkovec, Kapela Kalnička, Kapela Podravska, Karlovec Ludbreška, Križovljan, Kućan Marof, Leskovec Toplički, Lunjkovec, Majerje, Martijanec, Maruševec, Nedeljanec, Nova Ves Petrijanečka, Novi Marof, Novo Selo Podravsko, Petrijanec, Poljana Biškupečka, Radovec, Selnik, Sesvete Ludbreške, Slanje, Slokovec, Sračinec, Struga, Sveti Đurđ, Sveti Petar, Šemovec, Trakošćan, Trnovec, Varaždin, Veliki Bukovec, Vinica, Vratno, Zamlača, Zbelava, Žabnik |
| --- | --- |

Bela, Bisag, Biškupec, Biškupec II, Čalinec, Črnec Biškupečki, Donje Ladanje, Donji Kućan, Drašković, Druškovec, Družbinec, Gojanec, Gornja Voća, Gornji Kućan, Hrastovljan, Hrženica, Jalkovec, Kapela Kalnička, Kapela Podravska, Karlovec Ludbreška, Križovljan, Kućan Marof, Leskovec Toplički, Lunjkovec, Majerje, Martijanec, Maruševec, Nedeljanec, Nova Ves Petrijanečka, Novi Marof, Novo Selo Podravsko, Petrijanec, Poljana Biškupečka, Radovec, Selnik, Sesvete Ludbreške, Slanje, Slokovec, Sračinec, Struga, Sveti Đurđ, Sveti Petar, Šemovec, Trakošćan, Trnovec, Varaždin, Veliki Bukovec, Vinica, Vratno, Zamlača, Zbelava, Žabnik

| | Branjska, Budančevica, Delovi, Drnje, Duga Rijeka, Đelekovec, Đurđevac I, Ferdinandovac, Gola, Gorica, Heršin, Hlebine, Hrsovo, Imbriovec, Koledinec, Koprivnički Bregi, Koprivnički Ivanec, Kutnjak, Kuzminec, Legrad, Lepa Greda, Lepavina, Marinovec, Međa, Mikovec, Molve, Novačka, Novo Virje, Petranec, Podravske Sesvete, Selnica Podravska, Severovci, Sigetec, Sirova Katalena, Srijem, Sveta Ana, Torčec, Veliki Otok, Vojakovečke Sesvete, Zablatje, Ždala |
| --- | --- |

Branjska, Budančevica, Delovi, Drnje, Duga Rijeka, Đelekovec, Đurđevac I, Ferdinandovac, Gola, Gorica, Heršin, Hlebine, Hrsovo, Imbriovec, Koledinec, Koprivnički Bregi, Koprivnički Ivanec, Kutnjak, Kuzminec, Legrad, Lepa Greda, Lepavina, Marinovec, Međa, Mikovec, Molve, Novačka, Novo Virje, Petranec, Podravske Sesvete, Selnica Podravska, Severovci, Sigetec, Sirova Katalena, Srijem, Sveta Ana, Torčec, Veliki Otok, Vojakovečke Sesvete, Zablatje, Ždala

| | Cigrovec, Črešnjevec, Čret, Desinić, Donja Pačetina, Đurmanec, Gorjakovo, Gornja Pačetina, Gornja Čemehovec, Gotalovec, Gusakovec, Hlevnica, Jelenjak, Jezero Klanječko, Klokovec, Konjščina, Košnica, Kraljevec na Sutli, Krapinske Toplice, Lepa Ves, Lovrečan, Mala Erpenja, Mihovljan, Miljana, Modrovec, Mokrice, Novi Dvori Klanječki, Oroslavje, Pešćeno, Petrovsko, Plemešćina, Podgrađe Bistričko, Poljana Sutlanska, Pregrada, Putkovec, Radakovo, Selno, Sopot, Sušobreg, Svedruža, Škarićevo, Švaljkovec, Velika Erpenja, Velika Horvatska, Velika Ves, Vinagora, Vrbanec |
| --- | --- |

Cigrovec, Črešnjevec, Čret, Desinić, Donja Pačetina, Đurmanec, Gorjakovo, Gornja Pačetina, Gornja Čemehovec, Gotalovec, Gusakovec, Hlevnica, Jelenjak, Jezero Klanječko, Klokovec, Konjščina, Košnica, Kraljevec na Sutli, Krapinske Toplice, Lepa Ves, Lovrečan, Mala Erpenja, Mihovljan, Miljana, Modrovec, Mokrice, Novi Dvori Klanječki, Oroslavje, Pešćeno, Petrovsko, Plemešćina, Podgrađe Bistričko, Poljana Sutlanska, Pregrada, Putkovec, Radakovo, Selno, Sopot, Sušobreg, Svedruža, Škarićevo, Švaljkovec, Velika Erpenja, Velika Horvatska, Velika Ves, Vinagora, Vrbanec

| | Andrilovec, Bađinec, Bistransko Podgorje, Bolč, Brčevec, Brdovec, Breška Greda, Brezine, Brezje, Brlenić, Bukovčak, Cerje Samoborsko, Cerovski Vrh, Cugovec, Cvetković, Cvetković Brdo, Čeglje, Črnkovec, Desinec, Domagović, Domaslovec, Donja Bistra, Donja Kupčina, Donja Zelina, Drežnik Podokićki, Dubravica, Dugo Selo II, Farkaševac, Glagovo, Gornja Bistra, Gornja Kupčina, Gornji Hruševec, Gornji Vinkovec, Grabar, Gradići, Gustelnica, Hrastilnica, Hrušćica, Hudovo, Ivanić-Grad, Jakovlje, Jastrebarsko, Ježevo, Kabal, Kalinovica, Kalje, Kerestinec, Klinča Sela, Klokočevec, Klokočevec Samoborski, Konšćica, Kosnica, Kostanjevac, Kraj, Krašić I, Kravarsko, Križ, Kupinec, Kupljenovo-novo, Kurilovec, Lazina Čička, Lekneno, Leprovica, Lepšić, Lučelnica, Lepšić, Lučelnica, Luka, Lukinić Brdo, Lupoglav, Mahovljić, Marinkovac, Mičevec, Mirkovoplje, Mlaka, Mraclin, Mrzlo Polje Žumberačko, Negovec, Nova Kapela, Nova Marča, Novaki, Novo Brdo, Novo Čiče, Novo Mjesto, Obrezina, Obrež, Okešinec, Okić, Okunšćak, Opatinec, Ostrna, Otok Samoborski, Paruževac, Pećno, Petrovina, Pirakovec, Pleso, Podjales, Podvornica, Pojatno, Poljana, Poljanski Lug, Posavski Bregi, Prečec, Preseka, Pribić, Prosinec, Pušća, Radoišće, Rakov Potok, Rakovec, Rakovica, Roženica, Rude, Rugvica, Salnik, Samobor, Samoborec, Slavetić, Sošice, Staro Čiče, Stupnik, Šarampov, Šćitarjevo, Širinec, Šušnjari, Topolje, Trebovec, Tučenik, Valetić, Velika Buna, Velika Gorica, Velika Jamnička, Velika Mlaka, Vinkovec, Volavje, Vrbovec, Vrbovec 1, Vukomerić, Vukovina, Vukšinac, Zabrđe, Zaprešić, Zdenčina, Zetkan, Zvonik, Željezno Žumberačko, Žumberak |
| --- | --- |

Andrilovec, Bađinec, Bistransko Podgorje, Bolč, Brčevec, Brdovec, Breška Greda, Brezine, Brezje, Brlenić, Bukovčak, Cerje Samoborsko, Cerovski Vrh, Cugovec, Cvetković, Cvetković Brdo, Čeglje, Črnkovec, Desinec, Domagović, Domaslovec, Donja Bistra, Donja Kupčina, Donja Zelina, Drežnik Podokićki, Dubravica, Dugo Selo II, Farkaševac, Glagovo, Gornja Bistra, Gornja Kupčina, Gornji Hruševec, Gornji Vinkovec, Grabar, Gradići, Gustelnica, Hrastilnica, Hrušćica, Hudovo, Ivanić-Grad, Jakovlje, Jastrebarsko, Ježevo, Kabal, Kalinovica, Kalje, Kerestinec, Klinča Sela, Klokočevec, Klokočevec Samoborski, Konšćica, Kosnica, Kostanjevac, Kraj, Krašić I, Kravarsko, Križ, Kupinec, Kupljenovo-novo, Kurilovec, Lazina Čička, Lekneno, Leprovica, Lepšić, Lučelnica, Lepšić, Lučelnica, Luka, Lukinić Brdo, Lupoglav, Mahovljić, Marinkovac, Mičevec, Mirkovoplje, Mlaka, Mraclin, Mrzlo Polje Žumberačko, Negovec, Nova Kapela, Nova Marča, Novaki, Novo Brdo, Novo Čiče, Novo Mjesto, Obrezina, Obrež, Okešinec, Okić, Okunšćak, Opatinec, Ostrna, Otok Samoborski, Paruževac, Pećno, Petrovina, Pirakovec, Pleso, Podjales, Podvornica, Pojatno, Poljana, Poljanski Lug, Posavski Bregi, Prečec, Preseka, Pribić, Prosinec, Pušća, Radoišće, Rakov Potok, Rakovec, Rakovica, Roženica, Rude, Rugvica, Salnik, Samobor, Samoborec, Slavetić, Sošice, Staro Čiče, Stupnik, Šarampov, Šćitarjevo, Širinec, Šušnjari, Topolje, Trebovec, Tučenik, Valetić, Velika Buna, Velika Gorica, Velika Jamnička, Velika Mlaka, Vinkovec, Volavje, Vrbovec, Vrbovec 1, Vukomerić, Vukovina, Vukšinac, Zabrđe, Zaprešić, Zdenčina, Zetkan, Zvonik, Željezno Žumberačko, Žumberak

| | Blato, Brezovica, Centar, Čehi, Črnomerec, Demerje, Dragonožec, Dubrava, Goranec, Gornje Vrapče, Granešina Nova, Horvati, Jakuševec, Klara, Lučko, Lužan, Markuševec, Mikulići, Odra, Odranski Obrež, Peščenica, Planina, Resnik, Rudeš, Sesvetski Kraljevec, Starjak, Stenjevec, Šašinovec, Šestine, Trešnjevka, Trnje, Trpuci, Vrapče, Vugrovec, Vurnovec, Zaprudski Otok, Žitnjak |
| --- | --- |

Blato, Brezovica, Centar, Čehi, Črnomerec, Demerje, Dragonožec, Dubrava, Goranec, Gornje Vrapče, Granešina Nova, Horvati, Jakuševec, Klara, Lučko, Lužan, Markuševec, Mikulići, Odra, Odranski Obrež, Peščenica, Planina, Resnik, Rudeš, Sesvetski Kraljevec, Starjak, Stenjevec, Šašinovec, Šestine, Trešnjevka, Trnje, Trpuci, Vrapče, Vugrovec, Vurnovec, Zaprudski Otok, Žitnjak

2.   Ungern

Utvidgning av buffertzonerna för de avgränsade områdena för inneslutning i Kroatien och Slovenien till Ungerns territorium:

| Nummer/Namn på det avgränsade området | Zon i det avgränsade området | Region | Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Buffertzon | Distriktet Bács-Kiskun Stadsdelen Baja | Hercegszántó |
| Buffertzon | Distriktet Baranya Stadsdelen Mohács | Kölked, Homorúd |
| 2. | Buffertzon | Distriktet Zala Stadsdelen Letenye | Tótszerdahely, Molnári |
| 3. | Buffertzon | Distriktet Zala Stadsdelen Lenti | Bödeháza, Nemesnép, Lendvajakabfa, Márokföld, Szentgyörgyvölgy |
| 4. | Buffertzon | Distriktet Zala Stadsdelen Lenti | Lendvadedes |

Nummer/Namn på det avgränsade området

Zon i det avgränsade området

Region

Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar

1.

Buffertzon

Distriktet Bács-Kiskun Stadsdelen Baja

Hercegszántó

Buffertzon

Distriktet Baranya Stadsdelen Mohács

Kölked, Homorúd

2.

Buffertzon

Distriktet Zala Stadsdelen Letenye

Tótszerdahely, Molnári

3.

Buffertzon

Distriktet Zala Stadsdelen Lenti

Bödeháza, Nemesnép, Lendvajakabfa, Márokföld, Szentgyörgyvölgy

4.

Buffertzon

Distriktet Zala Stadsdelen Lenti

Lendvadedes

3.   Italien

Utvidgning av buffertzonerna för de avgränsade områdena för inneslutning i Slovenien till Italiens territorium:

| Nummer/Namn på det avgränsade området | Zon i det avgränsade området | Region | Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar
  (delar) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Buffertzon | Friuli Venezia Giulia
  Provinsen Gorizia | Dolegna Del Collio, Gorizia, San Floriano Del Collio, Savogna D’Isonzo |
| 2. | Buffertzon | Friuli Venezia Giulia
  Provinsen Trieste | Duino-Aurisina, Monrupino, Muggia, San Dorligo Della Valle – Dolina, Sgonico, Trieste |
| 3. | Buffertzon | Friuli Venezia Giulia
  Provinsen Udine | Prepotto |

Nummer/Namn på det avgränsade området

Zon i det avgränsade området

Region

Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar

(delar)

1.

Buffertzon

Friuli Venezia Giulia

Provinsen Gorizia

Dolegna Del Collio, Gorizia, San Floriano Del Collio, Savogna D’Isonzo

2.

Buffertzon

Friuli Venezia Giulia

Provinsen Trieste

Duino-Aurisina, Monrupino, Muggia, San Dorligo Della Valle – Dolina, Sgonico, Trieste

3.

Buffertzon

Friuli Venezia Giulia

Provinsen Udine

Prepotto

4.   Portugal

| Nummer/Namn på det avgränsade området | Zon i det avgränsade området | Region | Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Angripen zon | Norra Portugal | Alijó, Amarante, Amares, Baião, Barcelos, Braga, Cabeceiras de Basto, Castelo de Paiva, Celorico de Basto, Cinfães, Esposende, Fafe, Felgueiras, Guimarães, Lousada, Maia, Marco de Canaveses, Monção, Mondim de Basto, Paços de Ferreira, Paredes, Paredes de Coura, Penafiel, Peso da Régua, Ponte de Lima, Póvoa de Lanhoso, Póvoa de Varzim, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Santo Tirso, Trofa, Valença, Valongo, Vieira do Minho, Vila do Conde, Vila Nova de Famalicão, Vila Pouca de Aguiar, Vila Real, Vila Verde och Vizela
  Delar av följande kommuner:
  Arcos de Valdevez, Ponte da Barca, Terras de Bouro och Viana do Castelo |
| Buffertzon | Norra Portugal | Mesão Frio
  Delar av följande kommuner:
  Arcos de Valdevez, Armamar, Arouca, Boticas, Caminha, Chaves, Carrazeda de Ansiães, Gondomar, Lamego, Matosinhos, Melgaço, Montalegre, Murça, Porto, Ponte da Barca, Resende, Santa Maria da Feira, São João da Pesqueira, Tabuaço, Terras de Bouro, Valpaços, Viana do Castelo, Vila Nova de Cerveira, Vinhais |
| Mellersta Portugal | Del av kommunen Castro Daire |

Nummer/Namn på det avgränsade området

Zon i det avgränsade området

Region

Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar

1.

Angripen zon

Norra Portugal

Alijó, Amarante, Amares, Baião, Barcelos, Braga, Cabeceiras de Basto, Castelo de Paiva, Celorico de Basto, Cinfães, Esposende, Fafe, Felgueiras, Guimarães, Lousada, Maia, Marco de Canaveses, Monção, Mondim de Basto, Paços de Ferreira, Paredes, Paredes de Coura, Penafiel, Peso da Régua, Ponte de Lima, Póvoa de Lanhoso, Póvoa de Varzim, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Santo Tirso, Trofa, Valença, Valongo, Vieira do Minho, Vila do Conde, Vila Nova de Famalicão, Vila Pouca de Aguiar, Vila Real, Vila Verde och Vizela

Delar av följande kommuner:

Arcos de Valdevez, Ponte da Barca, Terras de Bouro och Viana do Castelo

Buffertzon

Norra Portugal

Mesão Frio

Delar av följande kommuner:

Arcos de Valdevez, Armamar, Arouca, Boticas, Caminha, Chaves, Carrazeda de Ansiães, Gondomar, Lamego, Matosinhos, Melgaço, Montalegre, Murça, Porto, Ponte da Barca, Resende, Santa Maria da Feira, São João da Pesqueira, Tabuaço, Terras de Bouro, Valpaços, Viana do Castelo, Vila Nova de Cerveira, Vinhais

Mellersta Portugal

Del av kommunen Castro Daire

5.   Slovenien

| Nummer/Namn på det avgränsade området | Zon i det avgränsade området | Region | Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Angripen zon | Västra Slovenien | Ankaran, Koper, Izola och Piran och
  Sežana, Komen (utom delkommunen Brestovica (ID 2408)) och Renče-Vogrsko |
| Buffertzon | Västra Slovenien | Brda, Nova Gorica, Miren-Kostanjevica, Šempeter- Vrtojba, Ajdovščina, Vipava, Divača och Hrpelje-Kozina samt delkommunen Brestovica (ID 2408) i kommunen Komen |
| 2. | Angripen zon | Sydöstra Slovenien | Dolenjske Toplice, Straža, Mirna peč, Novo mesto (utom delkommunerna Črešnjice (ID 1458) och Herinja vas (ID 1459)) |
| Buffertzon | Sydöstra Slovenien | Žužemberk, Trebnje, Mirna, Šentrupert, Sevnica, Krško, Brežice, Mokronog-Trebelno, Šmarješke Toplice, Škocjan, Šentjernej, Kostanjevica na Krki, Semič, Črnomelj och Metlika, samt följande delkommuner i kommunen Novo mesto: Črešnjice (ID 1458) och Herinja vas (ID 1459) |
| 3. | Angripen zon | Nordöstra Slovenien | | Dobrovnik och Lendava |

Nummer/Namn på det avgränsade området

Zon i det avgränsade området

Region

Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar

1.

Angripen zon

Västra Slovenien

Ankaran, Koper, Izola och Piran och

Sežana, Komen (utom delkommunen Brestovica (ID 2408)) och Renče-Vogrsko

Buffertzon

Västra Slovenien

Brda, Nova Gorica, Miren-Kostanjevica, Šempeter- Vrtojba, Ajdovščina, Vipava, Divača och Hrpelje-Kozina samt delkommunen Brestovica (ID 2408) i kommunen Komen

2.

Angripen zon

Sydöstra Slovenien

Dolenjske Toplice, Straža, Mirna peč, Novo mesto (utom delkommunerna Črešnjice (ID 1458) och Herinja vas (ID 1459))

Buffertzon

Sydöstra Slovenien

Žužemberk, Trebnje, Mirna, Šentrupert, Sevnica, Krško, Brežice, Mokronog-Trebelno, Šmarješke Toplice, Škocjan, Šentjernej, Kostanjevica na Krki, Semič, Črnomelj och Metlika, samt följande delkommuner i kommunen Novo mesto: Črešnjice (ID 1458) och Herinja vas (ID 1459)

3.

Angripen zon

Nordöstra Slovenien

Dobrovnik och Lendava

| | Trnovska vas, Destrnik, Sveti Jurij ob Ščavnici, Sveti Tomaž |
| --- | --- |

Trnovska vas, Destrnik, Sveti Jurij ob Ščavnici, Sveti Tomaž

| | Följande delkommuner i kommunen Ljutomer: Desnjak (ID 262), Bučkovci (ID 252), Drakovci (ID 253), Moravci (ID 254), Godemarci (ID 255), Presika (ID 271, Nunska Graba (ID 270), Rinčetova Graba (ID 269), Kamenščak (ID 260), Stara cesta (ID 261), Mekotnjak (ID 263), Radomerje (ID 264), Gresovščak (ID 265), Plešivica (ID 266), Ilovci (ID 267), Slamnjak (ID 268) och en del av Globoka (ID 274) |
| --- | --- |

Följande delkommuner i kommunen Ljutomer: Desnjak (ID 262), Bučkovci (ID 252), Drakovci (ID 253), Moravci (ID 254), Godemarci (ID 255), Presika (ID 271, Nunska Graba (ID 270), Rinčetova Graba (ID 269), Kamenščak (ID 260), Stara cesta (ID 261), Mekotnjak (ID 263), Radomerje (ID 264), Gresovščak (ID 265), Plešivica (ID 266), Ilovci (ID 267), Slamnjak (ID 268) och en del av Globoka (ID 274)

| | Den del av delkommunen Globoka som hör till kommunen Razkrižje, |
| --- | --- |

Den del av delkommunen Globoka som hör till kommunen Razkrižje,

| | Delkommuner inom kommunen Ormož: Vičanci (ID 322), Senešci (ID 323), Sodinci (ID 324), Velika Nedelja (ID 331), Šardinje (ID 321), Hum (ID 314), Lahonci (ID 290), Žvab (ID 291), Runeč (ID 292), Stanovno (ID 293), Ivanjkovci (ID 294), Žerovinci (ID 295), Cerovec Stanka Vraza (ID 296), Veličane (ID 297), Mali Brebrovnik (ID 299), Veliki Brebrovnik (ID 300), Vinski vrh (ID 301), Miklavž (ID 302), Hermanci (ID 303), Gomila (ID 304), Kog (ID 305), Vuzmetinci (ID 306), Kajžar (ID 307), Zasavci (ID 308), Lačaves (ID 309), Jastrebci (ID 310), Vitan (ID 312), Pavlovski vrh (ID 315), Pavlovci (ID 317), Hardek (ID 318), Ormož (332) och Ključarovci pri Ormožu (ID 287) |
| --- | --- |

Delkommuner inom kommunen Ormož: Vičanci (ID 322), Senešci (ID 323), Sodinci (ID 324), Velika Nedelja (ID 331), Šardinje (ID 321), Hum (ID 314), Lahonci (ID 290), Žvab (ID 291), Runeč (ID 292), Stanovno (ID 293), Ivanjkovci (ID 294), Žerovinci (ID 295), Cerovec Stanka Vraza (ID 296), Veličane (ID 297), Mali Brebrovnik (ID 299), Veliki Brebrovnik (ID 300), Vinski vrh (ID 301), Miklavž (ID 302), Hermanci (ID 303), Gomila (ID 304), Kog (ID 305), Vuzmetinci (ID 306), Kajžar (ID 307), Zasavci (ID 308), Lačaves (ID 309), Jastrebci (ID 310), Vitan (ID 312), Pavlovski vrh (ID 315), Pavlovci (ID 317), Hardek (ID 318), Ormož (332) och Ključarovci pri Ormožu (ID 287)

Buffertzon

Nordöstra Slovenien

| | Cankova, Rogašovci, Kuzma, Grad, Gornji Petrovci, Šalovci, Puconci, Moravske Toplice, Hodoš, Kobilje, Tišina, Murska Sobota, Beltinci, Turnišče, Odranci, Velika Polana, Črenšovci |
| --- | --- |

Cankova, Rogašovci, Kuzma, Grad, Gornji Petrovci, Šalovci, Puconci, Moravske Toplice, Hodoš, Kobilje, Tišina, Murska Sobota, Beltinci, Turnišče, Odranci, Velika Polana, Črenšovci

| | Razkrižje, utom den del som hör till delkommunen Globoka |
| --- | --- |

Razkrižje, utom den del som hör till delkommunen Globoka

| | Ljutomer, utom följande delkommuner: Desnjak (ID 262), Bučkovci (ID 252), Drakovci (ID 253), Moravci (ID 254), Godemarci (ID 255), Presika (ID 271), Nunska Graba (ID 270), Rinčetova Graba (ID 269), en del av Globoka (ID 274), Kamenščak (ID 260), Stara cesta (ID 261), Mekotnjak (ID 263), Radomerje (ID 264), Gresovščak (ID 265), Plešivica (ID 266), Ilovci (267) och Slamnjak (ID 268) |
| --- | --- |

Ljutomer, utom följande delkommuner: Desnjak (ID 262), Bučkovci (ID 252), Drakovci (ID 253), Moravci (ID 254), Godemarci (ID 255), Presika (ID 271), Nunska Graba (ID 270), Rinčetova Graba (ID 269), en del av Globoka (ID 274), Kamenščak (ID 260), Stara cesta (ID 261), Mekotnjak (ID 263), Radomerje (ID 264), Gresovščak (ID 265), Plešivica (ID 266), Ilovci (267) och Slamnjak (ID 268)

| | Ormož, utom följande delkommuner: Vičanci (ID 322), Senešci (ID 323), Sodinci (ID 324), Velika Nedelja (ID 331), Šardinje (ID 321), Hum (ID 314), Lahonci (ID 290), Žvab (ID 291), Runeč (ID 292), Stanovno (ID 293), Ivanjkovci (ID 294), Žerovinci (ID 295), Cerovec Stanka Vraza (ID 296), Veličane (ID 297), Mali Brebrovnik (ID 299), Veliki Brebrovnik (ID 300), Vinski vrh (ID 301), Miklavž (ID 302), Hermanci (ID 303), Gomila (ID 304), Kog (ID 305), Vuzmetinci (ID 306), Kajžar (ID 307), Zasavci (ID 308), Lačaves (ID 309), Jastrebci (ID 310), Vitan (ID 312), Pavlovski vrh (ID 315), Pavlovci (ID 317), Hardek (ID 318), Ormož (332) och Ključarovci pri Ormožu (ID 287) |
| --- | --- |

Ormož, utom följande delkommuner: Vičanci (ID 322), Senešci (ID 323), Sodinci (ID 324), Velika Nedelja (ID 331), Šardinje (ID 321), Hum (ID 314), Lahonci (ID 290), Žvab (ID 291), Runeč (ID 292), Stanovno (ID 293), Ivanjkovci (ID 294), Žerovinci (ID 295), Cerovec Stanka Vraza (ID 296), Veličane (ID 297), Mali Brebrovnik (ID 299), Veliki Brebrovnik (ID 300), Vinski vrh (ID 301), Miklavž (ID 302), Hermanci (ID 303), Gomila (ID 304), Kog (ID 305), Vuzmetinci (ID 306), Kajžar (ID 307), Zasavci (ID 308), Lačaves (ID 309), Jastrebci (ID 310), Vitan (ID 312), Pavlovski vrh (ID 315), Pavlovci (ID 317), Hardek (ID 318), Ormož (332) och Ključarovci pri Ormožu (ID 287)

| | Središče ob Dravi, Maribor, Duplek, Lenart, Cerkvenjak Kungota, Pesnica, Šentilj, Sveti Jurij v Slovenskih goricah, Sveta Ana, Apače, Benedikt, Sveta Trojica v Slovenskih goricah, Gornja Radgona, Radenci, Križevci, Veržej, Sveti Andraž v Slovenskih goricah, Juršinci, Ptuj, Dornava, Gorišnica, Miklavž na Dravskem polju, Starše, Kidričevo, Hajdina, Markovci, Hoče-Slivnica, Rače-Fram, Zreče, Oplotnica, Slovenska Bistrica, Majšperk, Žetale, Podlehnik, Videm, Cirkulane, Zavrč, Vojnik, Slovenske Konjice, Poljčane, Makole, Šentjur, Šmarje pri Jelšah, Rogaška Slatina, Rogatec, Podčetrtek, Kozje och Bistrica ob Sotli |
| --- | --- |

Središče ob Dravi, Maribor, Duplek, Lenart, Cerkvenjak Kungota, Pesnica, Šentilj, Sveti Jurij v Slovenskih goricah, Sveta Ana, Apače, Benedikt, Sveta Trojica v Slovenskih goricah, Gornja Radgona, Radenci, Križevci, Veržej, Sveti Andraž v Slovenskih goricah, Juršinci, Ptuj, Dornava, Gorišnica, Miklavž na Dravskem polju, Starše, Kidričevo, Hajdina, Markovci, Hoče-Slivnica, Rače-Fram, Zreče, Oplotnica, Slovenska Bistrica, Majšperk, Žetale, Podlehnik, Videm, Cirkulane, Zavrč, Vojnik, Slovenske Konjice, Poljčane, Makole, Šentjur, Šmarje pri Jelšah, Rogaška Slatina, Rogatec, Podčetrtek, Kozje och Bistrica ob Sotli

6.   Spanien

Utvidgning av buffertzonerna för de avgränsade områdena för inneslutning i Portugal till Spaniens territorium:

| Nummer/Namn på det avgränsade området | Zon i det avgränsade området | Region | Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Buffertzon | Galicien
  Provinsen Pontevedra | A Cañiza: | Del av kommundelen Valeixe (Santa Cristina) |

Nummer/Namn på det avgränsade området

Zon i det avgränsade området

Region

Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar

1.

Buffertzon

Galicien

Provinsen Pontevedra

A Cañiza:

Del av kommundelen Valeixe (Santa Cristina)

Arbo:

| | Kommundelarna Barcela (San Xoán) och Cequeliños (San Miguel), del av kommundelarna Arbo (Santa María), Cabeiras (San Sebastián), Mourentán (San Cristovo) och Sela (Santa María) |
| --- | --- |

Kommundelarna Barcela (San Xoán) och Cequeliños (San Miguel), del av kommundelarna Arbo (Santa María), Cabeiras (San Sebastián), Mourentán (San Cristovo) och Sela (Santa María)

Crecente:

| | Kommundelarna Albeos (San Xoán), Quintela (San Caetano) och Ribeira (Santa Mariña) |
| --- | --- |

Kommundelarna Albeos (San Xoán), Quintela (San Caetano) och Ribeira (Santa Mariña)

| | Delar av kommundelarna Crecente (San Pedro), O Freixo (San Roque), Sendelle (Santa Cruz) och Vilar (San Xorxe) |
| --- | --- |

Delar av kommundelarna Crecente (San Pedro), O Freixo (San Roque), Sendelle (Santa Cruz) och Vilar (San Xorxe)

Tomiño:

| | Kommundelarna Amorín (San Xoán) och Currás (San Martiño) |
| --- | --- |

Kommundelarna Amorín (San Xoán) och Currás (San Martiño)

| | Del av kommundelarna Piñeiro (San Salvador), Sobrada (San Salvador) och Taborda (San Miguel) |
| --- | --- |

Del av kommundelarna Piñeiro (San Salvador), Sobrada (San Salvador) och Taborda (San Miguel)

Tui:

| | Kommundelarna Baldráns (Santiago), Caldelas de Tui (San Martiño), Paramos (San Xoán) och Tui (O Sagrario) |
| --- | --- |

Kommundelarna Baldráns (Santiago), Caldelas de Tui (San Martiño), Paramos (San Xoán) och Tui (O Sagrario)

| | Del av kommundelarna Areas (Santa Mariña), Guillarei (San Mamede), Pazos de Reis (O Sagrario), Pexegueiro (San Miguel), Randufe (Santa María da Guía) och Rebordáns (San Bartolomeu) |
| --- | --- |

Del av kommundelarna Areas (Santa Mariña), Guillarei (San Mamede), Pazos de Reis (O Sagrario), Pexegueiro (San Miguel), Randufe (Santa María da Guía) och Rebordáns (San Bartolomeu)

As Neves:

| | Kommundelarna As Neves (Santa María), Liñares (Santa María), Setados (Santa Euxenia) och Vide (Santa María) |
| --- | --- |

Kommundelarna As Neves (Santa María), Liñares (Santa María), Setados (Santa Euxenia) och Vide (Santa María)

| | Delar av kommundelarna Rubiós (San Xoán), San Cibrán de Ribarteme (San Cibrán), Santiago de Ribarteme (Santiago) och Tortoreos (Santiago) |
| --- | --- |

Delar av kommundelarna Rubiós (San Xoán), San Cibrán de Ribarteme (San Cibrán), Santiago de Ribarteme (Santiago) och Tortoreos (Santiago)

Salvaterra do Miño:

| | Kommundelarna Arantei (San Pedro), Oleiros (Santa María) och Porto (San Paulo) |
| --- | --- |

Kommundelarna Arantei (San Pedro), Oleiros (Santa María) och Porto (San Paulo)

| | Kommundelarna Alxén (San Paio), Cabreira (San Miguel), Fiolledo (San Paio), Meder (Santo Adrián), Pesqueiras (Santa Mariña) och Salvaterra (San Lourenzo) |
| --- | --- |

Kommundelarna Alxén (San Paio), Cabreira (San Miguel), Fiolledo (San Paio), Meder (Santo Adrián), Pesqueiras (Santa Mariña) och Salvaterra (San Lourenzo)

Salceda de Caselas:

| | Del av kommundelarna Entenza (Santos Xusto e Pastor) och Soutelo (San Vicente) |
| --- | --- |

Del av kommundelarna Entenza (Santos Xusto e Pastor) och Soutelo (San Vicente)

Galicien

Provinsen Orense

Padrenda:

Del av kommundelarna Crespos (San Xoán), Desteriz (San Miguel), O Condado (Santa María) och Padrenda (San Cibrán)

---

BILAGA II

Mallar för rapportering av resultaten av de årliga inventeringar som genomförts i enlighet med artikel 6 b

DEL A

1.   Mall för rapportering av resultaten av årliga inventeringar

Image 3

2.   Anvisningar om hur mallen ska fyllas i

Om denna mall är ifylld behöver mallen i del B till denna bilaga inte fyllas i.

| Kolumn 1 | : | Ange namnet på det geografiska området, utbrottsnumret eller annan information som möjliggör identifiering av detta avgränsade område samt det datum då området inrättades. |
| --- | --- | --- |
| Kolumn 2 | : | Ange storleken på det avgränsade området innan inventeringen påbörjas. |
| Kolumn 3 | : | Ange storleken på det avgränsade området efter inventeringen. |
| Kolumn 4 | : | Ange strategi: Inneslutning (I) Använd så många rader som behövs, beroende på antalet avgränsade områden per skadegörare och strategierna för dessa områden. |
| Kolumn 5 | : | Ange den zon i det avgränsade område där inventeringen genomfördes. Använd så många rader som behövs. Använd olika rader för angripen zon (AZ) respektive buffertzon (BZ). Ange i förekommande fall det område i den angripna zonen där inventeringen genomfördes på olika rader (t.ex. de sista tjugo kilometerna intill buffertzonen, runt plantskolor). |
| Kolumn 6 | : | Ange antalet inventeringsplatser och beskriv dem, genom att välja en av följande poster för beskrivningen:






  1. | Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog. |

Kolumn 1

:

Ange namnet på det geografiska området, utbrottsnumret eller annan information som möjliggör identifiering av detta avgränsade område samt det datum då området inrättades.

Kolumn 2

:

Ange storleken på det avgränsade området innan inventeringen påbörjas.

Kolumn 3

:

Ange storleken på det avgränsade området efter inventeringen.

Kolumn 4

:

Ange strategi: Inneslutning (I) Använd så många rader som behövs, beroende på antalet avgränsade områden per skadegörare och strategierna för dessa områden.

Kolumn 5

:

Ange den zon i det avgränsade område där inventeringen genomfördes. Använd så många rader som behövs. Använd olika rader för angripen zon (AZ) respektive buffertzon (BZ). Ange i förekommande fall det område i den angripna zonen där inventeringen genomfördes på olika rader (t.ex. de sista tjugo kilometerna intill buffertzonen, runt plantskolor).

Kolumn 6

:

Ange antalet inventeringsplatser och beskriv dem, genom att välja en av följande poster för beskrivningen:

1.

Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog.

| 2. | Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter på andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät). |
| --- | --- |

2.

Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter på andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät).

| 3. | Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri). |
| --- | --- |

3.

Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri).

Kolumn 7

:

Ange vilka riskområden som identifierats på grundval av skadegörarnas biologi, förekomst av värdväxter, ekoklimatiska förhållanden och riskplatser.

Kolumn 8

:

Ange de riskområden som ingår i inventeringen, av dem som identifierats i kolumn 7.

Kolumn 9

:

Ange växter, frukt, utsäde, jord, förpackningsmaterial, trä, maskiner, fordon, vatten, annat (ange vad det innebär i det särskilda fallet).

Kolumn 10

:

Ange förteckningen över växtarter/växtsläkten som inventerats. Använd en rad per växtart/växtsläkt.

Kolumn 11

:

Ange vilka månader på året som inventeringen genomfördes.

Kolumn 12

:

Ange inventeringsuppgifterna, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för varje skadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig.

Kolumnerna 13 och 14

:

Ange resultaten, i förekommande fall, samt den information som finns tillgänglig i motsvarande kolumner. ”Obestämda” är de prover som analyserats men för vilka det av olika orsaker inte erhållits några resultat (t.ex. under detektionsgränsen, obehandlat prov, oidentifierat prov, gammalt prov).

Kolumn 15

:

Ange de utbrott som anmälts under det år då inventeringen ägde rum när det gäller fynd i buffertzonen. Anmälningsnummer för utbrotten behöver inte tas med om den behöriga myndigheten har konstaterat att fyndet utgör ett av de fall som avses i artikel 14.2, 15.2 eller 16 i förordning (EU) 2016/2031. Ange i så fall skälet till att inte uppge denna information i kolumn 16 (”Anmärkningar”).

DEL B

1.   Mall för rapportering av resultaten av statistiskt baserade årliga inventeringar

Image 4

2.   Anvisningar om hur mallen ska fyllas i

Om denna mall är ifylld behöver mallen i del A till denna bilaga inte fyllas i.

Förklara de antaganden som ligger till grund för inventeringens utformning per skadegörare. Sammanfatta och motivera följande:

| — | Målpopulation, epidemiologisk enhet och inspektionsenheter. |
| --- | --- |

—

Målpopulation, epidemiologisk enhet och inspektionsenheter.

| — | Detektionsmetod och metodens känslighet. |
| --- | --- |

—

Detektionsmetod och metodens känslighet.

| — | Riskfaktor(er) med angivande av risknivåer och motsvarande relativa risker samt andelar av värdväxtpopulationen. |
| --- | --- |

—

Riskfaktor(er) med angivande av risknivåer och motsvarande relativa risker samt andelar av värdväxtpopulationen.

| Kolumn 1 | : | Ange namnet på det geografiska området, utbrottsnumret eller annan information som möjliggör identifiering av detta avgränsade område samt det datum då området inrättades. |
| --- | --- | --- |
| Kolumn 2 | : | Ange storleken på det avgränsade området innan inventeringen påbörjas. |
| Kolumn 3 | : | Ange storleken på det avgränsade området efter inventeringen. |
| Kolumn 4 | : | Ange strategi: Inneslutning (I) Använd så många rader som behövs, beroende på antalet avgränsade områden per skadegörare och strategierna för dessa områden. |
| Kolumn 5 | : | Ange den zon i det avgränsade område där inventeringen genomfördes. Använd så många rader som behövs. Använd olika rader för angripen zon (AZ) respektive buffertzon (BZ). Ange i förekommande fall det område i den angripna zonen där inventeringen genomfördes på olika rader (t.ex. de sista tjugo kilometerna intill buffertzonen, runt plantskolor). |
| Kolumn 6 | : | Ange antalet inventeringsplatser och beskriv dem, genom att välja en av följande poster för beskrivningen:






  1. | Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog. |

Kolumn 1

:

Ange namnet på det geografiska området, utbrottsnumret eller annan information som möjliggör identifiering av detta avgränsade område samt det datum då området inrättades.

Kolumn 2

:

Ange storleken på det avgränsade området innan inventeringen påbörjas.

Kolumn 3

:

Ange storleken på det avgränsade området efter inventeringen.

Kolumn 4

:

Ange strategi: Inneslutning (I) Använd så många rader som behövs, beroende på antalet avgränsade områden per skadegörare och strategierna för dessa områden.

Kolumn 5

:

Ange den zon i det avgränsade område där inventeringen genomfördes. Använd så många rader som behövs. Använd olika rader för angripen zon (AZ) respektive buffertzon (BZ). Ange i förekommande fall det område i den angripna zonen där inventeringen genomfördes på olika rader (t.ex. de sista tjugo kilometerna intill buffertzonen, runt plantskolor).

Kolumn 6

:

Ange antalet inventeringsplatser och beskriv dem, genom att välja en av följande poster för beskrivningen:

1.

Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog.

| 2. | Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter på andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät). |
| --- | --- |

2.

Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter på andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät).

| 3. | Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri). |
| --- | --- |

3.

Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri).

Kolumn 7

:

Ange vilka månader på året som inventeringen genomfördes.

Kolumn 8

:

Ange den valda målpopulationen samt bifoga förteckning över värdarter/värdsläkten och område som omfattas. Målpopulationen definieras som alla inspektionsenheter sammantagna. För jordbruksmark anges dess storlek vanligen i hektar, men kan även anges som odlingslotter, fält, växthus osv. Motivera valet i de underliggande antagandena. Ange de inventerade inspektionsenheterna. Med inspektionsenhet avses växter, växtdelar, varor, material och skadegörarvektorer som har undersökts för identifiering och påvisande av skadegörarna.

Kolumn 9

:

Ange de epidemiologiska enheter som inventerats, ange beskrivning och måttenhet. Med epidemiologisk enhet avses ett homogent område där interaktioner mellan skadegöraren, värdväxterna samt de abiotiska och biotiska faktorerna och förhållandena skulle resultera i samma epidemiologi vid förekomst av skadegöraren. De epidemiologiska enheterna är en uppdelning av målpopulationen och de är i epidemiologisk mening homogena och innehåller minst en värdväxt. I vissa fall kan hela värdpopulationen i en region/ett område/ett land definieras som en epidemiologisk enhet. De kan vara Nuts-regioner, stadsområden, skogar, rosenträdgårdar eller lantbruk, eller ett område med storleken en hektar. Motivera valet i de underliggande antagandena.

Kolumn 10

:

Ange de metoder som använts under inventeringen, inklusive antalet åtgärder för varje fall, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för varje växtskadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig.

Kolumn 11

:

Ange en uppskattning av provtagningens effektivitet. Med provtagningens effektivitet avses sannolikheten för att välja infekterade växtdelar från en infekterad växt. För vektorer är det metodens effektivitet vad gäller att fånga in en positiv vektor när den förekommer i det inventerade området. För jord är det effektiviteten vad gäller att välja ett jordprov som innehåller skadegöraren när den förekommer i det inventerade området.

Kolumn 12

:

Med metodens känslighet avses sannolikheten för att en metod korrekt påvisar förekomst av skadegörare. Metodens känslighet definieras som sannolikheten att en sant positiv värd ger ett positivt testresultat. Det är multiplikationsprodukten av provtagningens effektivitet (dvs. sannolikheten att välja infekterade växtdelar från en infekterad växt) och den diagnostiska känsligheten (kännetecknad av den visuella undersökning och/eller det laboratorietest som används vid identifieringsprocessen).

Kolumn 13

:

Ange riskfaktorerna på olika rader. Använd så många rader som behövs. Ange risknivån för varje riskfaktor och motsvarande relativa risk och andel av värdpopulationen.

Kolumn B

:

Ange inventeringsuppgifterna, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för varje skadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig. Den information som ska anges i dessa kolumner är förknippad med informationen som anges i kolumn 10, ”Detektionsmetoder”.

Kolumn 18

:

Ange antalet platser med fällor om detta antal skiljer sig från antalet fällor (kolumn 17) (t.ex. samma fälla används på olika platser).

Kolumn 21

:

Ange antalet prover som befunnits vara positiva, negativa eller obestämda. ”Obestämda” är de prover som analyserats men för vilka det av olika orsaker inte erhållits några resultat (t.ex. under detektionsgränsen, obehandlat prov, oidentifierat prov, gammalt prov).

Kolumn 22

:

Ange de utbrott som anmälts under det år då inventeringen ägde rum. Anmälningsnummer för utbrotten behöver inte tas med om den behöriga myndigheten har konstaterat att fyndet utgör ett av de fall som avses i artikel 14.2, 15.2 eller 16 i förordning (EU) 2016/2031. Ange i så fall skälet till att inte uppge denna information i kolumn 25 (”Anmärkningar”).

Kolumn 23

:

Ange inventeringens känslighet, i enlighet med internationella standarder för växtskyddsåtgärder (ISPM nr 31). Värdet på den uppnådda konfidensgraden vad gäller skadegörarfrihet beräknas på grundval av utförda undersökningar (och/eller prover) och med beaktande av metodens känslighet och den hypotetiska prevalensen.

Kolumn 24

:

Ange den hypotetiska prevalensen på grundval av en uppskattning före inventeringen av den troliga faktiska prevalensen av skadegöraren på fältet. Den hypotetiska prevalensen fastställs som ett mål för inventeringen och motsvarar den kompromiss som riskhanterarna gör mellan risken för att skadegöraren förekommer och de resurser som är tillgängliga för inventeringen. För en inventering för påvisande av skadegörare fastställs oftast ett värde på 1 %.

---

DIREKTIV

| 22.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 245/45 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 245/45

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV (EU) 2022/1631

av den 12 maj 2022

om ändring, för anpassning till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för användning av bly i supraledande kablar och ledningar av vismutstrontiumkalciumkopparoxid och bly i elektriska anslutningar till dessa

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (1), särskilt artikel 5.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2011/65/EU ska medlemsstaterna säkerställa att elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden inte innehåller de farliga ämnen som förtecknas i bilaga II till det direktivet. Begränsningen gäller inte vissa undantagna användningar som är specifika för medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument och som förtecknas i bilaga IV till det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2011/65/EU ska medlemsstaterna säkerställa att elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden inte innehåller de farliga ämnen som förtecknas i bilaga II till det direktivet. Begränsningen gäller inte vissa undantagna användningar som är specifika för medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument och som förtecknas i bilaga IV till det direktivet.

| (2) | De kategorier av elektrisk och elektronisk utrustning som omfattas av direktiv 2011/65/EU är upptagna i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

De kategorier av elektrisk och elektronisk utrustning som omfattas av direktiv 2011/65/EU är upptagna i bilaga I till det direktivet.

| (3) | Bly är ett ämne som omfattas av begränsningar enligt bilaga II till direktiv 2011/65/EU. |
| --- | --- |

(3)

Bly är ett ämne som omfattas av begränsningar enligt bilaga II till direktiv 2011/65/EU.

| (4) | Den 25 mars 2019 mottog kommissionen en ansökan som lämnats in i enlighet med artikel 5.3 i direktiv 2011/65/EU om ett undantag för upptagande i bilaga IV till det direktivet för användning av bly i supraledare av vismutstrontiumkalciumkopparoxid (BSCCO) som används i kablar och ledningar och av bly i tillhörande elektriska anslutningar till andra komponenter till elektrisk och elektronisk utrustning (det begärda undantaget). Blydopad BSCCO kan användas för att skapa supraledande magnetiska kretsar för medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument. |
| --- | --- |

(4)

Den 25 mars 2019 mottog kommissionen en ansökan som lämnats in i enlighet med artikel 5.3 i direktiv 2011/65/EU om ett undantag för upptagande i bilaga IV till det direktivet för användning av bly i supraledare av vismutstrontiumkalciumkopparoxid (BSCCO) som används i kablar och ledningar och av bly i tillhörande elektriska anslutningar till andra komponenter till elektrisk och elektronisk utrustning (det begärda undantaget). Blydopad BSCCO kan användas för att skapa supraledande magnetiska kretsar för medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument.

| (5) | Utvärderingen av det begärda undantaget omfattade samråd med berörda parter i enlighet med artikel 5.7 i direktiv 2011/65/EU. De synpunkter som inkom under dessa samråd offentliggjordes på en särskild webbplats. |
| --- | --- |

(5)

Utvärderingen av det begärda undantaget omfattade samråd med berörda parter i enlighet med artikel 5.7 i direktiv 2011/65/EU. De synpunkter som inkom under dessa samråd offentliggjordes på en särskild webbplats.

| (6) | Lödmetall som innehåller bly används för att ansluta supraledande ledningar och kablar till andra komponenter till elektrisk och elektronisk utrustning. Det finns för närvarande inget blyfritt alternativ på marknaden som skulle ge en tillräcklig tillförlitlighetsnivå för användningar där det krävs egenskaper såsom duktilitet och låg elektrisk resistivitet vid låga temperaturer. |
| --- | --- |

(6)

Lödmetall som innehåller bly används för att ansluta supraledande ledningar och kablar till andra komponenter till elektrisk och elektronisk utrustning. Det finns för närvarande inget blyfritt alternativ på marknaden som skulle ge en tillräcklig tillförlitlighetsnivå för användningar där det krävs egenskaper såsom duktilitet och låg elektrisk resistivitet vid låga temperaturer.

| (7) | Vid utvärderingen av det begärda undantaget, som omfattade en teknisk och vetenskaplig bedömningsstudie (2), drogs slutsatsen att tillsatsen av bly i BSCCO ger tekniska och funktionella fördelar som inte kan uppnås utan användning av bly. De tekniska och funktionella fördelarna utgörs av bilder med högre upplösning för medicinsk diagnos eller för forskning och innovation, och de möjliggör en stabilare drift av de relevanta användningarna. Tillsatsen av bly i BSCCO gör det möjligt att tillverka effektivare och mer tillförlitlig utrustning, vilket gynnar hälso- och sjukvården liksom innovation. |
| --- | --- |

(7)

Vid utvärderingen av det begärda undantaget, som omfattade en teknisk och vetenskaplig bedömningsstudie (2), drogs slutsatsen att tillsatsen av bly i BSCCO ger tekniska och funktionella fördelar som inte kan uppnås utan användning av bly. De tekniska och funktionella fördelarna utgörs av bilder med högre upplösning för medicinsk diagnos eller för forskning och innovation, och de möjliggör en stabilare drift av de relevanta användningarna. Tillsatsen av bly i BSCCO gör det möjligt att tillverka effektivare och mer tillförlitlig utrustning, vilket gynnar hälso- och sjukvården liksom innovation.

| (8) | För närvarande är det inte möjligt att substituera eller på annat sätt ta bort bly i supraledande material och tillhörande lödmetall och behålla samma tekniska prestanda, och det väntas inte heller bli möjligt inom en överskådlig framtid. Det begärda undantaget är förenligt med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3) och försämrar inte det miljö- och hälsoskydd som följer av den förordningen. |
| --- | --- |

(8)

För närvarande är det inte möjligt att substituera eller på annat sätt ta bort bly i supraledande material och tillhörande lödmetall och behålla samma tekniska prestanda, och det väntas inte heller bli möjligt inom en överskådlig framtid. Det begärda undantaget är förenligt med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (3) och försämrar inte det miljö- och hälsoskydd som följer av den förordningen.

| (9) | Det är därför lämpligt att bevilja det begärda undantaget. |
| --- | --- |

(9)

Det är därför lämpligt att bevilja det begärda undantaget.

| (10) | Det blydopade BSCCO-materialets tekniska fördelar har potential att främja förbättringar och innovation inom medicinsk diagnostik och inom forskning. Det är osannolikt att undantagets varaktighet kommer att få negativa konsekvenser för innovation. Det är därför lämpligt att bevilja undantaget för en längre giltighetsperiod i enlighet med artikel 5.2 första stycket i direktiv 2011/65/EU. |
| --- | --- |

(10)

Det blydopade BSCCO-materialets tekniska fördelar har potential att främja förbättringar och innovation inom medicinsk diagnostik och inom forskning. Det är osannolikt att undantagets varaktighet kommer att få negativa konsekvenser för innovation. Det är därför lämpligt att bevilja undantaget för en längre giltighetsperiod i enlighet med artikel 5.2 första stycket i direktiv 2011/65/EU.

| (11) | Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 28 februari 2023 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 mars 2023.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 12 maj 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 174, 1.7.2011, s. 88.

1

(2)  Studie för att bedöma sju ansökningar om undantag avseende bilagorna III och IV till direktiv 2011/65/EU.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

3

---

BILAGA

Följande post ska läggas till i bilaga IV till direktiv 2011/65/EU:

| ”48. | Bly i supraledande kablar och ledningar av vismutstrontiumkalciumkopparoxid (BSCCO) och bly i elektriska anslutningar till dessa.
  Undantaget löper ut den 30 juni 2027.” |
| --- | --- |

”48.

Bly i supraledande kablar och ledningar av vismutstrontiumkalciumkopparoxid (BSCCO) och bly i elektriska anslutningar till dessa.

Undantaget löper ut den 30 juni 2027.”

---

| 22.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 245/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 245/48

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE DIREKTIV (EU) 2022/1632

av den 12 maj 2022

om ändring, för anpassning till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för användning av bly i vissa produkter för magnetisk resonanstomografi

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (1), särskilt artikel 5.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2011/65/EU ska medlemsstaterna säkerställa att elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden inte innehåller de farliga ämnen som förtecknas i bilaga II till det direktivet. Begränsningen gäller inte vissa undantagna användningar som är specifika för medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument och som förtecknas i bilaga IV till det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2011/65/EU ska medlemsstaterna säkerställa att elektrisk och elektronisk utrustning som släpps ut på marknaden inte innehåller de farliga ämnen som förtecknas i bilaga II till det direktivet. Begränsningen gäller inte vissa undantagna användningar som är specifika för medicintekniska produkter och övervaknings- och kontrollinstrument och som förtecknas i bilaga IV till det direktivet.

| (2) | De kategorier av elektrisk och elektronisk utrustning som omfattas av direktiv 2011/65/EU är upptagna i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

De kategorier av elektrisk och elektronisk utrustning som omfattas av direktiv 2011/65/EU är upptagna i bilaga I till det direktivet.

| (3) | Bly är ett ämne som omfattas av begränsningar enligt bilaga II till direktiv 2011/65/EU. |
| --- | --- |

(3)

Bly är ett ämne som omfattas av begränsningar enligt bilaga II till direktiv 2011/65/EU.

| (4) | Genom delegerat direktiv 2014/7/EU (2) beviljade kommissionen undantag för användning av bly i lödmetall, beläggning på anslutningar i elektriska och elektroniska komponenter och kretskort, anslutningar för elektriska ledningar, avskärmningar och kapslade kontaktdon som används i viss medicinsk utrustning för magnetisk resonanstomografi (MRT) (undantaget), genom att dessa användningar fördes in i bilaga IV till direktiv 2011/65/EU. Undantaget skulle upphöra att gälla den 30 juni 2020. |
| --- | --- |

(4)

Genom delegerat direktiv 2014/7/EU (2) beviljade kommissionen undantag för användning av bly i lödmetall, beläggning på anslutningar i elektriska och elektroniska komponenter och kretskort, anslutningar för elektriska ledningar, avskärmningar och kapslade kontaktdon som används i viss medicinsk utrustning för magnetisk resonanstomografi (MRT) (undantaget), genom att dessa användningar fördes in i bilaga IV till direktiv 2011/65/EU. Undantaget skulle upphöra att gälla den 30 juni 2020.

| (5) | Den 12 december 2018 mottog kommissionen en ansökan om förnyelse av undantaget (ansökan om förnyelse), dvs. inom den tidsfrist som anges i artikel 5.5 i direktiv 2011/65/EU. I enlighet med den bestämmelsen förblir undantaget giltigt till dess att ett beslut om ansökan om förnyelse har antagits. |
| --- | --- |

(5)

Den 12 december 2018 mottog kommissionen en ansökan om förnyelse av undantaget (ansökan om förnyelse), dvs. inom den tidsfrist som anges i artikel 5.5 i direktiv 2011/65/EU. I enlighet med den bestämmelsen förblir undantaget giltigt till dess att ett beslut om ansökan om förnyelse har antagits.

| (6) | Utvärderingen av ansökan om förnyelse omfattade samråd med berörda parter i enlighet med artikel 5.7 i direktiv 2011/65/EU. De synpunkter som inkom under dessa samråd offentliggjordes på en särskild webbplats. |
| --- | --- |

(6)

Utvärderingen av ansökan om förnyelse omfattade samråd med berörda parter i enlighet med artikel 5.7 i direktiv 2011/65/EU. De synpunkter som inkom under dessa samråd offentliggjordes på en särskild webbplats.

| (7) | Vid utvärderingen av ansökan om förnyelse, som omfattade en teknisk och vetenskaplig bedömningsstudie (3), drogs slutsatsen att MRT-produkter av äldre konstruktion är beroende av MRT-komponenter som innehåller bly och att de har mycket begränsad kompatibilitet med nya blyfria MRT-komponenter. Utvärderingen visade vidare att blyfria modeller av icke-integrerade MRT-spolar redan finns tillgängliga. När det gäller MRT-produkter med integrerade spolar krävs dock ytterligare tid för den tekniska utvecklingen och godkännandeförfarandet för att utveckla blyfria lösningar. |
| --- | --- |

(7)

Vid utvärderingen av ansökan om förnyelse, som omfattade en teknisk och vetenskaplig bedömningsstudie (3), drogs slutsatsen att MRT-produkter av äldre konstruktion är beroende av MRT-komponenter som innehåller bly och att de har mycket begränsad kompatibilitet med nya blyfria MRT-komponenter. Utvärderingen visade vidare att blyfria modeller av icke-integrerade MRT-spolar redan finns tillgängliga. När det gäller MRT-produkter med integrerade spolar krävs dock ytterligare tid för den tekniska utvecklingen och godkännandeförfarandet för att utveckla blyfria lösningar.

| (8) | Användningen av bly i nykonstruerade icke-integrerade MRT-spolar och i framtida blyfria MRT-produkter med integrerade spolar bör uteslutas från undantaget med angivande av datum. |
| --- | --- |

(8)

Användningen av bly i nykonstruerade icke-integrerade MRT-spolar och i framtida blyfria MRT-produkter med integrerade spolar bör uteslutas från undantaget med angivande av datum.

| (9) | Om ansökan om förnyelse inte beviljas kan det leda till att MRT-produkter kasseras i förtid på grund av bristen på kompatibla komponenter eller möjligheter till omkonstruktion. Detta skulle kunna leda till en brist på MRT-utrustning, vilket i sin tur skulle kunna inverka negativt på hälso- och sjukvården för patienter. |
| --- | --- |

(9)

Om ansökan om förnyelse inte beviljas kan det leda till att MRT-produkter kasseras i förtid på grund av bristen på kompatibla komponenter eller möjligheter till omkonstruktion. Detta skulle kunna leda till en brist på MRT-utrustning, vilket i sin tur skulle kunna inverka negativt på hälso- och sjukvården för patienter.

| (10) | De sammanlagda negativa konsekvenser för miljö, hälsa och konsumentsäkerhet som orsakas av att ämnet substitueras med ett annat ämne kommer sannolikt att vara större än de sammanlagda fördelar för miljö, hälsa och konsumentsäkerhet som en sådan substitution kan medföra. Undantaget är förenligt med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (4) och försämrar således inte det miljö- och hälsoskydd som föreskrivs där. |
| --- | --- |

(10)

De sammanlagda negativa konsekvenser för miljö, hälsa och konsumentsäkerhet som orsakas av att ämnet substitueras med ett annat ämne kommer sannolikt att vara större än de sammanlagda fördelar för miljö, hälsa och konsumentsäkerhet som en sådan substitution kan medföra. Undantaget är förenligt med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (4) och försämrar således inte det miljö- och hälsoskydd som föreskrivs där.

| (11) | Det är därför lämpligt att bevilja en förnyelse av undantaget. |
| --- | --- |

(11)

Det är därför lämpligt att bevilja en förnyelse av undantaget.

| (12) | För att kompatibel MRT-utrustning för hälso- och sjukvård ska kunna tillhandahållas och för att ge tid för utveckling av blyfria alternativ är det lämpligt att bevilja en förnyelse av undantaget, med ett reviderat tillämpningsområde, för maximalt sju år till och med den 30 juni 2027, i enlighet med artikel 5.2 första stycket i direktiv 2011/65/EU. Mot bakgrund av resultaten av de pågående försöken att finna tillförlitliga substitut har undantagets varaktighet sannolikt inga negativa konsekvenser för innovation. |
| --- | --- |

(12)

För att kompatibel MRT-utrustning för hälso- och sjukvård ska kunna tillhandahållas och för att ge tid för utveckling av blyfria alternativ är det lämpligt att bevilja en förnyelse av undantaget, med ett reviderat tillämpningsområde, för maximalt sju år till och med den 30 juni 2027, i enlighet med artikel 5.2 första stycket i direktiv 2011/65/EU. Mot bakgrund av resultaten av de pågående försöken att finna tillförlitliga substitut har undantagets varaktighet sannolikt inga negativa konsekvenser för innovation.

| (13) | Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Direktiv 2011/65/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska ändras i enlighet med bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 28 februari 2023 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 mars 2023.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 12 maj 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 174, 1.7.2011, s. 88.

1

(2)  Kommissionens delegerade direktiv 2014/7/EU av den 18 oktober 2013 om ändring, för anpassning till den tekniska utvecklingen, av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU vad gäller undantag för bly i lödmetall, beläggning på anslutningar i elektriska och elektroniska komponenter och kretskort, anslutningar för elektriska ledningar, avskärmningar och kapslade kontaktdon som används a) i magnetiska fält inom en sfär med 1 m radie runt magnetens isocenter i medicinsk MRT-utrustning, inklusive patientmonitorer utformade för att användas inom detta område, eller b) i magnetiska fält inom 1 m avstånd från ytterytorna på cyklotronmagneter, magneter för stråltransport och kontroll av strålriktning för partikelterapi (EUT L 4, 9.1.2014, s. 57).

2

(3)  Studie för att bedöma sju ansökningar om undantag avseende bilagorna III och IV till direktiv 2011/65/EU (Pack 18).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

4

---

BILAGA

I bilaga IV till direktiv 2011/65/EU ska i post 27 följande led lägga till som leden c och d:

| | ”c) | icke-integrerade MRT-spolar, för vilka försäkran om överensstämmelse för denna modell utfärdas för första gången före den 23 september 2022, eller |
| --- | --- | --- |

”c)

icke-integrerade MRT-spolar, för vilka försäkran om överensstämmelse för denna modell utfärdas för första gången före den 23 september 2022, eller

| d) | MRT-produkter med integrerade spolar, som används i magnetiska fält inom en sfär med 1 m radie runt magnetens isocenter i medicinsk MRT-utrustning, för vilka försäkran om överensstämmelse utfärdas för första gången före den 30 juni 2024. |
| --- | --- |

d)

MRT-produkter med integrerade spolar, som används i magnetiska fält inom en sfär med 1 m radie runt magnetens isocenter i medicinsk MRT-utrustning, för vilka försäkran om överensstämmelse utfärdas för första gången före den 30 juni 2024.

Undantaget löper ut den 30 juni 2027.”

---

BESLUT

| 22.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 245/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 245/52

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/1633

av den 20 september 2022

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2020/1343 om beviljande av tillfälligt stöd enligt förordning (EU) 2020/672 till Republiken Bulgarien för att minska risken för arbetslöshet i krissituationen till följd av covid-19-utbrottet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/672 av den 19 maj 2020 om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet (1), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Efter en ansökan från Bulgarien den 7 augusti 2020 beviljade rådet, genom genomförandebeslut (EU) 2020/1343 (2), Bulgarien ekonomiskt stöd i form av ett lån på högst 511 000 000 EUR med en längsta genomsnittlig löptid på 15 år och med en period på 18 månader under vilken det är tillgängligt, i syfte att komplettera Bulgariens nationella insatser för att hantera effekterna av covid-19-utbrottet och bemöta utbrottets socioekonomiska konsekvenser för arbetstagare och egenföretagare. |
| --- | --- |

(1)

Efter en ansökan från Bulgarien den 7 augusti 2020 beviljade rådet, genom genomförandebeslut (EU) 2020/1343 (2), Bulgarien ekonomiskt stöd i form av ett lån på högst 511 000 000 EUR med en längsta genomsnittlig löptid på 15 år och med en period på 18 månader under vilken det är tillgängligt, i syfte att komplettera Bulgariens nationella insatser för att hantera effekterna av covid-19-utbrottet och bemöta utbrottets socioekonomiska konsekvenser för arbetstagare och egenföretagare.

| (2) | Lånet skulle användas av Bulgarien för att finansiera system för korttidsarbete och liknande åtgärder, enligt artikel 3 i rådets genomförandebeslut (EU) 2020/1343. |
| --- | --- |

(2)

Lånet skulle användas av Bulgarien för att finansiera system för korttidsarbete och liknande åtgärder, enligt artikel 3 i rådets genomförandebeslut (EU) 2020/1343.

| (3) | Covid-19-utbrottet fortsätter att immobilisera en stor del av arbetskraften i Bulgarien. Detta har lett till upprepade plötsliga och kraftiga ökningar av Bulgariens offentliga utgifter för den åtgärd som avses i artikel 3 b i genomförandebeslut (EU) 2020/1343. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19-utbrottet fortsätter att immobilisera en stor del av arbetskraften i Bulgarien. Detta har lett till upprepade plötsliga och kraftiga ökningar av Bulgariens offentliga utgifter för den åtgärd som avses i artikel 3 b i genomförandebeslut (EU) 2020/1343.

| (4) | Covid-19-utbrottet och de extraordinära åtgärder som Bulgarien har vidtagit under 2020, 2021 och 2022 för att begränsa utbrottet och dess socioekonomiska och hälsorelaterade effekter har haft och har fortfarande en mycket stor inverkan på landets offentliga finanser. 2020 hade Bulgarien ett offentligt underskott och en skuld på 4,0 % respektive 24,7 % av bruttonationalprodukten (BNP), vilka ökade till 4,1 % respektive 25,1 % i slutet av 2021. I kommissionens vårprognos 2022 förväntades Bulgariens offentliga underskott och skuld uppgå till 3,7 % respektive 25,3 % av BNP i slutet av 2022. Bulgariens BNP beräknas öka med 2,1 % under 2022. |
| --- | --- |

(4)

Covid-19-utbrottet och de extraordinära åtgärder som Bulgarien har vidtagit under 2020, 2021 och 2022 för att begränsa utbrottet och dess socioekonomiska och hälsorelaterade effekter har haft och har fortfarande en mycket stor inverkan på landets offentliga finanser. 2020 hade Bulgarien ett offentligt underskott och en skuld på 4,0 % respektive 24,7 % av bruttonationalprodukten (BNP), vilka ökade till 4,1 % respektive 25,1 % i slutet av 2021. I kommissionens vårprognos 2022 förväntades Bulgariens offentliga underskott och skuld uppgå till 3,7 % respektive 25,3 % av BNP i slutet av 2022. Bulgariens BNP beräknas öka med 2,1 % under 2022.

| (5) | Den 23 juni 2022 ansökte Bulgarien om ytterligare ekonomiskt stöd från unionen på 460 170 000 EUR som ett fortsatt komplement till de nationella insatser som Bulgarien gjort under 2020, 2021 och 2022 för att hantera effekterna av covid-19-utbrottet och dess socioekonomiska konsekvenser för arbetstagare. I synnerhet förlängde Bulgarien ytterligare och ändrade de system för korttidsarbete och liknande åtgärder som avses i skäl 6. |
| --- | --- |

(5)

Den 23 juni 2022 ansökte Bulgarien om ytterligare ekonomiskt stöd från unionen på 460 170 000 EUR som ett fortsatt komplement till de nationella insatser som Bulgarien gjort under 2020, 2021 och 2022 för att hantera effekterna av covid-19-utbrottet och dess socioekonomiska konsekvenser för arbetstagare. I synnerhet förlängde Bulgarien ytterligare och ändrade de system för korttidsarbete och liknande åtgärder som avses i skäl 6.

| (6) | Det utvidgade lönebidraget ges till företag som på grund av covid-19-utbrottet har drabbats av en intäktsminskning på minst 30 % på grund av begränsningar av deras verksamhet mellan den 13 mars 2020 och den 31 december 2020. Företagen måste behålla antalet anställda under den period åtgärden pågår och under en lika lång period därefter. Det månatliga lönebidraget till de stödberättigade företagen uppgår till mellan 50 och 60 % av den anställdes bruttolön per månad (inklusive arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter), beroende på intäktsminskningens storlek. Denna åtgärd är en utvidgning av den åtgärd som beskrivs i artikel 3 b i genomförandebeslut (EU) 2020/1343 och som föreskrivs i ministerrådets dekret nr 151 av den 3 juli 2020 i dess ändrade lydelse genom dekret nr 278 av den 12 oktober 2020, dekret nr 416 av den 30 december 2020, dekret nr 93 av den 18 mars 2021, dekret nr 213 av den 1 juli 2021, dekret nr 322 av den 7 oktober 2021, dekret nr 482 av den 30 december 2021 och dekret nr 40 av den 31 mars 2022. (3) |
| --- | --- |

(6)

Det utvidgade lönebidraget ges till företag som på grund av covid-19-utbrottet har drabbats av en intäktsminskning på minst 30 % på grund av begränsningar av deras verksamhet mellan den 13 mars 2020 och den 31 december 2020. Företagen måste behålla antalet anställda under den period åtgärden pågår och under en lika lång period därefter. Det månatliga lönebidraget till de stödberättigade företagen uppgår till mellan 50 och 60 % av den anställdes bruttolön per månad (inklusive arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter), beroende på intäktsminskningens storlek. Denna åtgärd är en utvidgning av den åtgärd som beskrivs i artikel 3 b i genomförandebeslut (EU) 2020/1343 och som föreskrivs i ministerrådets dekret nr 151 av den 3 juli 2020 i dess ändrade lydelse genom dekret nr 278 av den 12 oktober 2020, dekret nr 416 av den 30 december 2020, dekret nr 93 av den 18 mars 2021, dekret nr 213 av den 1 juli 2021, dekret nr 322 av den 7 oktober 2021, dekret nr 482 av den 30 december 2021 och dekret nr 40 av den 31 mars 2022. (3)

| (7) | Bulgarien uppfyller de villkor för att få ansöka om ekonomiskt stöd som anges i artikel 3 i förordning (EU) 2020/672. Bulgarien har tillhandahållit kommissionen lämplig bevisning för att de faktiska och planerade offentliga utgifterna har ökat med 1 015 050 000 EUR sedan den 1 februari 2020 till följd av de nationella åtgärder som har vidtagits för att hantera de socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-utbrottet. Detta utgör en plötslig och kraftig ökning, eftersom den hänger samman med förlängningen eller ändringen av befintliga nationella åtgärder med direkt anknytning till system för korttidsarbete och liknande åtgärder som omfattar en betydande andel av företagen och arbetskraften i Bulgarien. Bulgarien avser att på egen hand finansiera 43 880 000 EUR av de ökade utgifterna. |
| --- | --- |

(7)

Bulgarien uppfyller de villkor för att få ansöka om ekonomiskt stöd som anges i artikel 3 i förordning (EU) 2020/672. Bulgarien har tillhandahållit kommissionen lämplig bevisning för att de faktiska och planerade offentliga utgifterna har ökat med 1 015 050 000 EUR sedan den 1 februari 2020 till följd av de nationella åtgärder som har vidtagits för att hantera de socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-utbrottet. Detta utgör en plötslig och kraftig ökning, eftersom den hänger samman med förlängningen eller ändringen av befintliga nationella åtgärder med direkt anknytning till system för korttidsarbete och liknande åtgärder som omfattar en betydande andel av företagen och arbetskraften i Bulgarien. Bulgarien avser att på egen hand finansiera 43 880 000 EUR av de ökade utgifterna.

| (8) | Kommissionen har i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) 2020/672 samrått med Bulgarien och kontrollerat den plötsliga och kraftiga ökningen av de faktiska och planerade offentliga utgifterna med direkt anknytning till system för korttidsarbete och liknande åtgärder som det hänvisas till i ansökan av den 23 juni 2022. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) 2020/672 samrått med Bulgarien och kontrollerat den plötsliga och kraftiga ökningen av de faktiska och planerade offentliga utgifterna med direkt anknytning till system för korttidsarbete och liknande åtgärder som det hänvisas till i ansökan av den 23 juni 2022.

| (9) | Ekonomiskt stöd bör därför ges för att hjälpa Bulgarien att hantera de socioekonomiska konsekvenserna av de allvarliga ekonomiska störningar som orsakats av covid-19-utbrottet. Kommissionen bör fatta beslut om löptid, storlek på och utbetalning av delbetalningar och trancher i nära samarbete med de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

(9)

Ekonomiskt stöd bör därför ges för att hjälpa Bulgarien att hantera de socioekonomiska konsekvenserna av de allvarliga ekonomiska störningar som orsakats av covid-19-utbrottet. Kommissionen bör fatta beslut om löptid, storlek på och utbetalning av delbetalningar och trancher i nära samarbete med de nationella myndigheterna.

| (10) | Eftersom den period då stödet är tillgängligt enligt genomförandebeslut (EU) 2020/1343 har löpt ut behövs en ny period under vilken det ytterligare ekonomiska stödet är tillgängligt. Den period som det ekonomiska stöd som beviljas genom genomförandebeslut (EU) 2020/1343 ska vara tillgängligt bör förlängas med 21 månader, och som en följd av detta bör den totala perioden då stödet är tillgängligt vara 39 månader från och med den första dagen efter det att genomförandebeslut (EU) 2020/1343 har fått verkan. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom den period då stödet är tillgängligt enligt genomförandebeslut (EU) 2020/1343 har löpt ut behövs en ny period under vilken det ytterligare ekonomiska stödet är tillgängligt. Den period som det ekonomiska stöd som beviljas genom genomförandebeslut (EU) 2020/1343 ska vara tillgängligt bör förlängas med 21 månader, och som en följd av detta bör den totala perioden då stödet är tillgängligt vara 39 månader från och med den första dagen efter det att genomförandebeslut (EU) 2020/1343 har fått verkan.

| (11) | Bulgarien och kommissionen bör ta hänsyn till detta beslut i det låneavtal som avses i artikel 8.2 i förordning (EU) 2020/672. |
| --- | --- |

(11)

Bulgarien och kommissionen bör ta hänsyn till detta beslut i det låneavtal som avses i artikel 8.2 i förordning (EU) 2020/672.

| (12) | Detta beslut bör inte påverka resultatet av eventuella förfaranden som rör snedvridningar av den inre marknadens funktion som kan komma att inledas, särskilt enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. Beslutet befriar inte medlemsstaterna från deras skyldighet att i enlighet med artikel 108 i fördraget till kommissionen anmäla alla planerade statliga stödåtgärder. |
| --- | --- |

(12)

Detta beslut bör inte påverka resultatet av eventuella förfaranden som rör snedvridningar av den inre marknadens funktion som kan komma att inledas, särskilt enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. Beslutet befriar inte medlemsstaterna från deras skyldighet att i enlighet med artikel 108 i fördraget till kommissionen anmäla alla planerade statliga stödåtgärder.

| (13) | Bulgarien bör regelbundet informera kommissionen om genomförandet av de planerade offentliga utgifterna för att göra det möjligt för kommissionen att bedöma i vilken utsträckning Bulgarien har genomfört utgifterna. |
| --- | --- |

(13)

Bulgarien bör regelbundet informera kommissionen om genomförandet av de planerade offentliga utgifterna för att göra det möjligt för kommissionen att bedöma i vilken utsträckning Bulgarien har genomfört utgifterna.

| (14) | Beslutet att ge ekonomiskt stöd har fattats med beaktande av Bulgariens befintliga och förväntade behov, de ansökningar om ekonomiskt stöd enligt förordning (EU) 2020/672 som andra medlemsstater redan lämnat in eller planerar att lämna in, samt med tillämpning av principerna om likabehandling, solidaritet, proportionalitet och insyn. |
| --- | --- |

(14)

Beslutet att ge ekonomiskt stöd har fattats med beaktande av Bulgariens befintliga och förväntade behov, de ansökningar om ekonomiskt stöd enligt förordning (EU) 2020/672 som andra medlemsstater redan lämnat in eller planerar att lämna in, samt med tillämpning av principerna om likabehandling, solidaritet, proportionalitet och insyn.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut (EU) 2020/1343 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

  ”1.   Unionen ska göra ett lån på högst 971 170 000 EUR tillgängligt för Bulgarien. Lånet ska ha en längsta genomsnittlig löptid på 15 år.


  2.   Det ekonomiska stöd som beviljas genom detta beslut ska vara tillgängligt under en period på 39 månader från och med den första dagen efter det att detta beslut fått verkan.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.   Unionen ska göra ett lån på högst 971 170 000 EUR tillgängligt för Bulgarien. Lånet ska ha en längsta genomsnittlig löptid på 15 år.

2.   Det ekonomiska stöd som beviljas genom detta beslut ska vara tillgängligt under en period på 39 månader från och med den första dagen efter det att detta beslut fått verkan.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   Den första delbetalningen ska verkställas med förbehåll för att det låneavtal som föreskrivs i artikel 8.2 i förordning (EU) 2020/672 träder i kraft. Ytterligare delbetalningar ska verkställas i enlighet med villkoren i det låneavtalet eller, i förekommande fall, med förbehåll för att ett addendum till låneavtalet eller ett ändrat låneavtal som ingåtts mellan Bulgarien och kommissionen och som ersätter det ursprungliga låneavtalet träder i kraft.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Den första delbetalningen ska verkställas med förbehåll för att det låneavtal som föreskrivs i artikel 8.2 i förordning (EU) 2020/672 träder i kraft. Ytterligare delbetalningar ska verkställas i enlighet med villkoren i det låneavtalet eller, i förekommande fall, med förbehåll för att ett addendum till låneavtalet eller ett ändrat låneavtal som ingåtts mellan Bulgarien och kommissionen och som ersätter det ursprungliga låneavtalet träder i kraft.”

| 2. | Artikel 3 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 3
  Bulgarien får finansiera följande åtgärder:






  a) | Lönebidrag till företag i enlighet med vad som föreskrivs i Ministerrådets dekret nr 55 av den 30 mars 2020. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

Bulgarien får finansiera följande åtgärder:

a)

Lönebidrag till företag i enlighet med vad som föreskrivs i Ministerrådets dekret nr 55 av den 30 mars 2020.

| b) | Lönebidrag till företag i enlighet med vad som föreskrivs i Ministerrådets dekret nr 151 av den 3 juli 2020 i dess ändrade lydelse genom dekret nr 278 av den 12 oktober 2020, dekret nr 416 av den 30 december 2020, dekret nr 93 av den 18 mars 2021, dekret nr 213 av den 1 juli 2021, dekret nr 322 av den 7 oktober 2021, dekret nr 482 av den 30 december 2021 och dekret nr 40 av den 31 mars 2022.” |
| --- | --- |

b)

Lönebidrag till företag i enlighet med vad som föreskrivs i Ministerrådets dekret nr 151 av den 3 juli 2020 i dess ändrade lydelse genom dekret nr 278 av den 12 oktober 2020, dekret nr 416 av den 30 december 2020, dekret nr 93 av den 18 mars 2021, dekret nr 213 av den 1 juli 2021, dekret nr 322 av den 7 oktober 2021, dekret nr 482 av den 30 december 2021 och dekret nr 40 av den 31 mars 2022.”

| 3. | Artikel 4 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 4

  1.   Bulgarien ska senast den 30 mars 2021 och därefter var sjätte månad informera kommissionen om genomförandet av de planerade offentliga utgifterna till dess att de planerade offentliga utgifterna är helt genomförda.


  2.   Om åtgärder som avses i artikel 3 grundar sig på planerade offentliga utgifter och har omfattats av ett genomförandebeslut om ändring av det här beslutet ska Bulgarien inom sex månader från dagen för antagandet av det genomförandebeslutet om ändring, och därefter var sjätte månad, informera kommissionen om genomförandet av de planerade offentliga utgifterna till dess att de planerade offentliga utgifterna är helt genomförda.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

1.   Bulgarien ska senast den 30 mars 2021 och därefter var sjätte månad informera kommissionen om genomförandet av de planerade offentliga utgifterna till dess att de planerade offentliga utgifterna är helt genomförda.

2.   Om åtgärder som avses i artikel 3 grundar sig på planerade offentliga utgifter och har omfattats av ett genomförandebeslut om ändring av det här beslutet ska Bulgarien inom sex månader från dagen för antagandet av det genomförandebeslutet om ändring, och därefter var sjätte månad, informera kommissionen om genomförandet av de planerade offentliga utgifterna till dess att de planerade offentliga utgifterna är helt genomförda.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Bulgarien.

Detta beslut får verkan samma dag som det delges adressaten.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 20 september 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 159, 20.5.2020, s. 1.

1

(2)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2020/1343 av den 25 september 2020 om beviljande av tillfälligt stöd enligt förordning (EU) 2020/672 till Republiken Bulgarien för att minska risken för arbetslöshet i krissituationen till följd av covid-19-utbrottet (EUT L 314, 29.9.2020, s. 10).

2

(3)  Offentliggjort i Officiella tidningen (SG) nr 60 av den 7 juli 2020, ändrad och kompletterad SG nr 89 av den 16 oktober 2020, kompletterad SG nr 110 av den 29 december 2020, ändrad SG nr 2 av den 8 januari 2021, ändrad och kompletterad SG nr 24 av den 23 mars 2021, ändrad och kompletterad SG nr 56 av den 6 juli 2021, ändrad och kompletterad SG nr 85 av den 12 oktober 2021, kompletterad SG nr 97 av den 19 november 2021, ändrad SG nr 1 av den 4 januari 2022, ändrad SG nr 27 av den 5 april 2022.

3

---

REKOMMENDATIONER

| 22.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 245/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 245/56

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2022/1634

av den 16 september 2022

om interna skyddsåtgärder för redaktionellt oberoende och insyn i ägandet inom mediesektorn

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Oberoende medietjänster spelar en unik roll på den inre marknaden. De representerar en ekonomiskt betydelsefull sektor där det sker snabba förändringar, samtidigt som de ger såväl medborgare som företag tillgång till mångfald i fråga om åsikter och tillförlitliga informationskällor, och tjänar därmed ett allmänintresse som ”allmänhetens vakthund”. |
| --- | --- |

(1)

Oberoende medietjänster spelar en unik roll på den inre marknaden. De representerar en ekonomiskt betydelsefull sektor där det sker snabba förändringar, samtidigt som de ger såväl medborgare som företag tillgång till mångfald i fråga om åsikter och tillförlitliga informationskällor, och tjänar därmed ett allmänintresse som ”allmänhetens vakthund”.

| (2) | Medietjänsterna spelar en avgörande roll i demokratiska samhällen, eftersom de tillhandahåller information, som är en kollektiv nyttighet. För att leverantörerna av medietjänster ska kunna fylla en sådan viktig samhällsfunktion och växa på marknaden måste de kunna tillhandahålla sina tjänster fritt och oberoende på en marknad som är öppen och transparent och som möjliggör mångfald i fråga om medieaktörer och åsikter. |
| --- | --- |

(2)

Medietjänsterna spelar en avgörande roll i demokratiska samhällen, eftersom de tillhandahåller information, som är en kollektiv nyttighet. För att leverantörerna av medietjänster ska kunna fylla en sådan viktig samhällsfunktion och växa på marknaden måste de kunna tillhandahålla sina tjänster fritt och oberoende på en marknad som är öppen och transparent och som möjliggör mångfald i fråga om medieaktörer och åsikter.

| (3) | Leverantörer av medietjänster åtnjuter inte bara skydd enligt unionens regler om den inre marknaden, utan även enligt artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), eftersom de är viktiga för åtnjutandet av rätten till yttrandefrihet och informationsfrihet. I artikel 11 i stadgan föreskrivs också att mediernas frihet och mångfald ska respekteras och att rätt till yttrandefrihet inbegriper frihet att ta emot och sprida uppgifter utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av medlemsstaternas nationella gränser. Dessutom har en väl fungerande inre marknad för medietjänster en direkt inverkan på rättsstaten och demokratin, som är grundläggande värden i unionen och fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(3)

Leverantörer av medietjänster åtnjuter inte bara skydd enligt unionens regler om den inre marknaden, utan även enligt artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), eftersom de är viktiga för åtnjutandet av rätten till yttrandefrihet och informationsfrihet. I artikel 11 i stadgan föreskrivs också att mediernas frihet och mångfald ska respekteras och att rätt till yttrandefrihet inbegriper frihet att ta emot och sprida uppgifter utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av medlemsstaternas nationella gränser. Dessutom har en väl fungerande inre marknad för medietjänster en direkt inverkan på rättsstaten och demokratin, som är grundläggande värden i unionen och fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen.

| (4) | Förlusten av reklamintäkter under det senaste årtiondet, särskilt på grund av den ökade distributionen av medieinnehåll på nätet och ändrade konsumtionsvanor, har lett till att den traditionella mediesektorn dränerats på ekonomiska resurser, vilket påverkar dess hållbarhet och därmed även kvaliteten och mångfalden hos det innehåll som erbjuds. Denna trend visar att marknaden misslyckats med att ge hållbar avkastning för oberoende nyhets- och kvalitetsjournalistik, som är kollektiva nyttigheter, och med att motverka desinformation. |
| --- | --- |

(4)

Förlusten av reklamintäkter under det senaste årtiondet, särskilt på grund av den ökade distributionen av medieinnehåll på nätet och ändrade konsumtionsvanor, har lett till att den traditionella mediesektorn dränerats på ekonomiska resurser, vilket påverkar dess hållbarhet och därmed även kvaliteten och mångfalden hos det innehåll som erbjuds. Denna trend visar att marknaden misslyckats med att ge hållbar avkastning för oberoende nyhets- och kvalitetsjournalistik, som är kollektiva nyttigheter, och med att motverka desinformation.

| (5) | I enlighet med handlingsplanen för demokratin i Europa (1) har kommissionen lagt fram en rad initiativ för att stödja mediernas frihet och mångfald. Den har antagit en rekommendation om säkerställande av journalisters och andra mediearbetares skydd, säkerhet och egenmakt i Europeiska unionen (2). Den har också lagt fram ett förslag till direktiv (3) och en rekommendation (4) om skydd för personer som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk (strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt). Dessutom har kommissionen genomfört flera åtgärder för att stödja återhämtningen och omvandlingen av mediesektorn och den audiovisuella sektorn, som en del av handlingsplanen för medier och den audiovisuella sektorn (5). Kommissionen övervakar också noga införlivandet och genomförandet av för mediesektorn viktig lagstiftning, särskilt direktivet om audiovisuella medietjänster (6) och upphovsrättsdirektivet (7). |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med handlingsplanen för demokratin i Europa (1) har kommissionen lagt fram en rad initiativ för att stödja mediernas frihet och mångfald. Den har antagit en rekommendation om säkerställande av journalisters och andra mediearbetares skydd, säkerhet och egenmakt i Europeiska unionen (2). Den har också lagt fram ett förslag till direktiv (3) och en rekommendation (4) om skydd för personer som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk (strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt). Dessutom har kommissionen genomfört flera åtgärder för att stödja återhämtningen och omvandlingen av mediesektorn och den audiovisuella sektorn, som en del av handlingsplanen för medier och den audiovisuella sektorn (5). Kommissionen övervakar också noga införlivandet och genomförandet av för mediesektorn viktig lagstiftning, särskilt direktivet om audiovisuella medietjänster (6) och upphovsrättsdirektivet (7).

| (6) | Kommissionen har lagt fram ett förslag till förordning om fastställande av en gemensam ram för medietjänster på den inre marknaden (europeiska mediefrihetsakten). Enligt förslaget ska det införas en rad skyddsåtgärder i unionsrätten för att skydda mediernas mångfald och redaktionella oberoende på den inre marknaden. Denna rekommendation åtföljer den föreslagna förordningen som ett verktyg för att med omedelbar verkan främja redaktionellt oberoende och insyn i medieägandet. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har lagt fram ett förslag till förordning om fastställande av en gemensam ram för medietjänster på den inre marknaden (europeiska mediefrihetsakten). Enligt förslaget ska det införas en rad skyddsåtgärder i unionsrätten för att skydda mediernas mångfald och redaktionella oberoende på den inre marknaden. Denna rekommendation åtföljer den föreslagna förordningen som ett verktyg för att med omedelbar verkan främja redaktionellt oberoende och insyn i medieägandet.

| (7) | Samtidigt har kommissionen, som ett komplement till lagstiftningen och såsom betonas i handlingsplanen för demokratin i Europa, gett aktivt stöd till mediesektorns egna initiativ till självreglering. Denna rekommendation är ett led i detta arbete. |
| --- | --- |

(7)

Samtidigt har kommissionen, som ett komplement till lagstiftningen och såsom betonas i handlingsplanen för demokratin i Europa, gett aktivt stöd till mediesektorns egna initiativ till självreglering. Denna rekommendation är ett led i detta arbete.

| (8) | Mediebranschen har en lång tradition av självreglering och har tagit ett antal initiativ på området. Med utgångspunkt i dessa initiativ och med beaktande av mångfalden av rättsliga traditioner och strategier i medlemsstaterna är det möjligt att ringa in frivillig praxis som leverantörerna av medietjänster skulle kunna följa för att förbättra sin motståndskraft och bättre stå emot politiska och ekonomiska påtryckningar. Sektorn skulle kunna delta i en diskussion om sådan frivillig praxis samtidigt som det överlåts på leverantörerna av medietjänster att fritt bestämma vilken praxis som kan passa deras individuella behov och affärsmodeller, i synnerhet med beaktande av de särskilda behoven hos mikroföretag och små och medelstora företag i den mening som avses i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (8). |
| --- | --- |

(8)

Mediebranschen har en lång tradition av självreglering och har tagit ett antal initiativ på området. Med utgångspunkt i dessa initiativ och med beaktande av mångfalden av rättsliga traditioner och strategier i medlemsstaterna är det möjligt att ringa in frivillig praxis som leverantörerna av medietjänster skulle kunna följa för att förbättra sin motståndskraft och bättre stå emot politiska och ekonomiska påtryckningar. Sektorn skulle kunna delta i en diskussion om sådan frivillig praxis samtidigt som det överlåts på leverantörerna av medietjänster att fritt bestämma vilken praxis som kan passa deras individuella behov och affärsmodeller, i synnerhet med beaktande av de särskilda behoven hos mikroföretag och små och medelstora företag i den mening som avses i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (8).

| (9) | Medborgarna måste kunna lita på den information de får för att kunna utöva sina demokratiska rättigheter. De måste ha tillgång till en mångfald av åsikter och tillförlitliga informationskällor för att kunna bilda sig en egen uppfattning och bidra till de demokratiska processerna. Tillgång till tillförlitlig information är lika viktigt för företagen för att de ska kunna fatta välgrundade beslut. |
| --- | --- |

(9)

Medborgarna måste kunna lita på den information de får för att kunna utöva sina demokratiska rättigheter. De måste ha tillgång till en mångfald av åsikter och tillförlitliga informationskällor för att kunna bilda sig en egen uppfattning och bidra till de demokratiska processerna. Tillgång till tillförlitlig information är lika viktigt för företagen för att de ska kunna fatta välgrundade beslut.

| (10) | Europeiska leverantörer av medietjänster utsätts i allt högre grad för otillbörlig inblandning i enskilda redaktionella beslut, bland annat från privata ägare och aktieägare, vilket inverkar negativt på den redaktionella friheten, förmågan att tillhandahålla oberoende nyheter och därmed tillgången till tillförlitlig information för de som använder medierna. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2022 visar på en hög risk för otillbörligt kommersiellt inflytande och ägarinflytande i flera medlemsstater (9). I den digitala tidsåldern är det, på grund av den ökade möjligheten att enkelt få tillgång till information från leverantörer av medietjänster som är etablerade i andra medlemsstater, viktigt att främja god praxis på EU-nivå för att säkerställa att unionens medborgare och företag erbjuds ett oberoende och allsidigt nyhets- och aktualitetsinnehåll så att de kan bilda sig en uppfattning och göra välgrundade val, vilket bidrar till en offentlig sfär på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(10)

Europeiska leverantörer av medietjänster utsätts i allt högre grad för otillbörlig inblandning i enskilda redaktionella beslut, bland annat från privata ägare och aktieägare, vilket inverkar negativt på den redaktionella friheten, förmågan att tillhandahålla oberoende nyheter och därmed tillgången till tillförlitlig information för de som använder medierna. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2022 visar på en hög risk för otillbörligt kommersiellt inflytande och ägarinflytande i flera medlemsstater (9). I den digitala tidsåldern är det, på grund av den ökade möjligheten att enkelt få tillgång till information från leverantörer av medietjänster som är etablerade i andra medlemsstater, viktigt att främja god praxis på EU-nivå för att säkerställa att unionens medborgare och företag erbjuds ett oberoende och allsidigt nyhets- och aktualitetsinnehåll så att de kan bilda sig en uppfattning och göra välgrundade val, vilket bidrar till en offentlig sfär på den inre marknaden.

| (11) | Redaktionellt oberoende skyddar redaktörer och journalister från intressekonflikter och hjälper dem att stå emot otillbörlig inblandning och otillbörliga påtryckningar. Det är därför en förutsättning för framställning och spridning av opartisk information och därmed en väsentlig aspekt av mediefriheten. Det gör det möjligt för medborgare och företag i hela unionen att tillhandahålla och ta emot oberoende och pluralistiska medietjänster. Detta är särskilt relevant för leverantörer av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll, oavsett format (inbegripet dokumentärer eller tidskrifter som behandlar sådana frågor). Därför riktar sig rekommendationerna om frivilliga åtgärder avseende redaktionellt oberoende till sådana leverantörer. |
| --- | --- |

(11)

Redaktionellt oberoende skyddar redaktörer och journalister från intressekonflikter och hjälper dem att stå emot otillbörlig inblandning och otillbörliga påtryckningar. Det är därför en förutsättning för framställning och spridning av opartisk information och därmed en väsentlig aspekt av mediefriheten. Det gör det möjligt för medborgare och företag i hela unionen att tillhandahålla och ta emot oberoende och pluralistiska medietjänster. Detta är särskilt relevant för leverantörer av medietjänster som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll, oavsett format (inbegripet dokumentärer eller tidskrifter som behandlar sådana frågor). Därför riktar sig rekommendationerna om frivilliga åtgärder avseende redaktionellt oberoende till sådana leverantörer.

| (12) | Mot denna bakgrund har vissa leverantörer av medietjänster redan infört åtgärder, normer eller mekanismer för företagsstyrning, såsom redaktionella stadgor, kodexar eller etikkommittéer för att skydda det redaktionella oberoendet. Hos vissa nyhetsförmedlare har journalisterna inflytande över valet av chefredaktör eller till och med över förändringar i medieägandet. I vissa medieföretag har journalister ställning som aktieägare och kan delta i det strategiska beslutsfattandet och i fördelningen av de ekonomiska vinsterna. I ett fåtal medlemsstater krävs vissa av dessa företagsåtgärder enligt lag för särskilda typer av leverantörer av medietjänster (10). Dessa och andra exempel på skyddsåtgärder bör användas som inspirationskällor för frivilliga åtgärder och som grund för fortsatta diskussioner ledda av de berörda parterna om hur skyddet av redaktionellt oberoende kan förbättras. |
| --- | --- |

(12)

Mot denna bakgrund har vissa leverantörer av medietjänster redan infört åtgärder, normer eller mekanismer för företagsstyrning, såsom redaktionella stadgor, kodexar eller etikkommittéer för att skydda det redaktionella oberoendet. Hos vissa nyhetsförmedlare har journalisterna inflytande över valet av chefredaktör eller till och med över förändringar i medieägandet. I vissa medieföretag har journalister ställning som aktieägare och kan delta i det strategiska beslutsfattandet och i fördelningen av de ekonomiska vinsterna. I ett fåtal medlemsstater krävs vissa av dessa företagsåtgärder enligt lag för särskilda typer av leverantörer av medietjänster (10). Dessa och andra exempel på skyddsåtgärder bör användas som inspirationskällor för frivilliga åtgärder och som grund för fortsatta diskussioner ledda av de berörda parterna om hur skyddet av redaktionellt oberoende kan förbättras.

| (13) | Även om det är legitimt för privata medieägare att välja och besluta om den långsiktiga redaktionella inriktningen, är viktigt att säkerställa att redaktörer på ett oberoende sätt kan bevaka nyheter och aktuella frågor i sitt dagliga arbete. Redaktörerna bör grunda enskilda redaktionella beslut på journalisternas bakgrundsundersökningar och bedömningar och på informationens relevans för läsaren, och de bör också fritt kunna uttrycka kritiska åsikter utan rädsla för repressalier. Det finns ett behov av en balanserad branschledd strategi för att främja redaktionellt oberoende som samtidigt erkänner de legitima rättigheter och intressen som privata ägare till leverantörer av medietjänster har i fråga om såväl näringsfrihet som deras egen yttrandefrihet. |
| --- | --- |

(13)

Även om det är legitimt för privata medieägare att välja och besluta om den långsiktiga redaktionella inriktningen, är viktigt att säkerställa att redaktörer på ett oberoende sätt kan bevaka nyheter och aktuella frågor i sitt dagliga arbete. Redaktörerna bör grunda enskilda redaktionella beslut på journalisternas bakgrundsundersökningar och bedömningar och på informationens relevans för läsaren, och de bör också fritt kunna uttrycka kritiska åsikter utan rädsla för repressalier. Det finns ett behov av en balanserad branschledd strategi för att främja redaktionellt oberoende som samtidigt erkänner de legitima rättigheter och intressen som privata ägare till leverantörer av medietjänster har i fråga om såväl näringsfrihet som deras egen yttrandefrihet.

| (14) | Självreglering i medierna och normer för journalistisk etik är effektiva verktyg för att öka journalisternas egenmakt och hjälpa dem att stå emot otillbörliga påtryckningar, inbegripet av politisk och kommersiell karaktär, vilket gör att allmänhetens förtroende för medierna ökar (11). Tillämpningen av publicistiska normer i hela unionen kan dock förbättras. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2022 pekar på bristerna i det praktiska genomförandet av självregleringen (12). |
| --- | --- |

(14)

Självreglering i medierna och normer för journalistisk etik är effektiva verktyg för att öka journalisternas egenmakt och hjälpa dem att stå emot otillbörliga påtryckningar, inbegripet av politisk och kommersiell karaktär, vilket gör att allmänhetens förtroende för medierna ökar (11). Tillämpningen av publicistiska normer i hela unionen kan dock förbättras. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2022 pekar på bristerna i det praktiska genomförandet av självregleringen (12).

| (15) | Dessutom finns,enligt det unionsfinansierade projektet Medieråd i den digitala tidsåldern, medie- eller pressnämnder i endast drygt hälften av medlemsstaterna (13). De varierar dessutom i fråga om storlek, verksamhetsområde och juridisk form eller erkännande enligt nationell lagstiftning i de medlemsstater där de finns, vilket kan påverka deras faktiska roll. I de medlemsstater där det ännu inte inrättats några medie- eller pressnämnder saknar medierepresentanterna ofta incitament att ta initiativ till sådana. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom finns,enligt det unionsfinansierade projektet Medieråd i den digitala tidsåldern, medie- eller pressnämnder i endast drygt hälften av medlemsstaterna (13). De varierar dessutom i fråga om storlek, verksamhetsområde och juridisk form eller erkännande enligt nationell lagstiftning i de medlemsstater där de finns, vilket kan påverka deras faktiska roll. I de medlemsstater där det ännu inte inrättats några medie- eller pressnämnder saknar medierepresentanterna ofta incitament att ta initiativ till sådana.

| (16) | I denna rekommendation föreslås medietjänstleverantörer en icke uttömmande och icke-kumulativ förteckning över frivilliga åtgärder och strategier för att garantera en oberoende process för produktion av nyhetsinnehåll. De rekommenderade åtgärderna rör centrala delar av denna process, från villkoren för oberoende skapande av redaktionellt innehåll och rätt för journalister att delta i viktiga beslut för mediekanaler, till strategier för att säkerställa långsiktig stabilitet i produktionen av nyhetsinnehåll. |
| --- | --- |

(16)

I denna rekommendation föreslås medietjänstleverantörer en icke uttömmande och icke-kumulativ förteckning över frivilliga åtgärder och strategier för att garantera en oberoende process för produktion av nyhetsinnehåll. De rekommenderade åtgärderna rör centrala delar av denna process, från villkoren för oberoende skapande av redaktionellt innehåll och rätt för journalister att delta i viktiga beslut för mediekanaler, till strategier för att säkerställa långsiktig stabilitet i produktionen av nyhetsinnehåll.

| (17) | Ingenting i denna rekommendation, som per definition inte är bindande, bör tolkas som att det påverkar friheten att tillhandahålla tjänster på den inre marknaden eller yttrandefriheten och informationsfriheten, inbegripet pressfriheten, eller som att det inkräktar på den redaktionella friheten eller näringsfriheten. De interna skyddsåtgärderna får inte på något sätt anses frånta medieägarna deras roll när det gäller att fastställa de strategiska målen och främja sina företags tillväxt och ekonomiska bärkraft. Dessutom bör den ledande roll som leverantörer av medietjänster och journalister spelar i utvecklingen av interna skyddsåtgärder och självregleringsinstrument erkännas. |
| --- | --- |

(17)

Ingenting i denna rekommendation, som per definition inte är bindande, bör tolkas som att det påverkar friheten att tillhandahålla tjänster på den inre marknaden eller yttrandefriheten och informationsfriheten, inbegripet pressfriheten, eller som att det inkräktar på den redaktionella friheten eller näringsfriheten. De interna skyddsåtgärderna får inte på något sätt anses frånta medieägarna deras roll när det gäller att fastställa de strategiska målen och främja sina företags tillväxt och ekonomiska bärkraft. Dessutom bör den ledande roll som leverantörer av medietjänster och journalister spelar i utvecklingen av interna skyddsåtgärder och självregleringsinstrument erkännas.

| (18) | This Recommendation is based on exchanges with concerned stakeholders, notably journalists, media companies and their associations. It builds on the discussions at the European News Media Forum (14), in particular the second edition held on 29 November 2021, which discussed the media sector’s industrial transformation and related challenges (15). It also takes account of the existing industry initiatives, including the Journalism Trust Initiative (JTI) by Reporters without Borders and its partner, which aim to foster a healthier information space supported by industry standards. |
| --- | --- |

(18)

This Recommendation is based on exchanges with concerned stakeholders, notably journalists, media companies and their associations. It builds on the discussions at the European News Media Forum (14), in particular the second edition held on 29 November 2021, which discussed the media sector’s industrial transformation and related challenges (15). It also takes account of the existing industry initiatives, including the Journalism Trust Initiative (JTI) by Reporters without Borders and its partner, which aim to foster a healthier information space supported by industry standards.

| (19) | De rekommenderade åtgärderna bygger på initiativ där nya affärsmodeller och samarbeten testas, såsom de som finansieras i de partnerskap inom journalism som stöds av programmet Kreativa Europa (16). De bygger också på de system och prioriteringar för ekonomiskt stöd som anges i handlingsplanen för medier och den audiovisuella sektorn och som är en del av insatserna på EU-nivå för att stödja ett branschekosystem för nyhetsmedier. Dessutom har vissa leverantörer av medietjänster använt sig av styrningsstrukturer där ideella enheter, såsom truster eller stiftelser, innehar hela eller en del av deras kapital och i vissa fall spelar en viktig roll när det gäller att utse styrelser och chefredaktörer, vilka anses bidra till att bevara medietjänstleverantörens redaktionella oberoende på lång sikt. Bland andra styrningsmekanismer med liknande mål återfinns journalistiska aktieägararrangemang där medlemmar av den redaktionella personalen eller deras representativa organ kontrollerar en del av aktierna eller har befogenhet att stoppa en ny kontrollerande aktieägare från att köpa in sig i företaget om detta skulle kunna påverka det redaktionella oberoendet. På grundval av detta hänvisar de rekommenderade åtgärderna till möjliga strategier som leverantörer av medietjänster kan överväga för att öka sin hållbarhet, och därmed motståndskraft mot politiska och kommersiella påtryckningar, och noterar att de fortfarande är bäst lämpade, som ekonomiska aktörer, att utveckla de affärsmodeller som passar deras mål och kapacitet, beroende på vilka marknadssegment som de inriktar sig på. |
| --- | --- |

(19)

De rekommenderade åtgärderna bygger på initiativ där nya affärsmodeller och samarbeten testas, såsom de som finansieras i de partnerskap inom journalism som stöds av programmet Kreativa Europa (16). De bygger också på de system och prioriteringar för ekonomiskt stöd som anges i handlingsplanen för medier och den audiovisuella sektorn och som är en del av insatserna på EU-nivå för att stödja ett branschekosystem för nyhetsmedier. Dessutom har vissa leverantörer av medietjänster använt sig av styrningsstrukturer där ideella enheter, såsom truster eller stiftelser, innehar hela eller en del av deras kapital och i vissa fall spelar en viktig roll när det gäller att utse styrelser och chefredaktörer, vilka anses bidra till att bevara medietjänstleverantörens redaktionella oberoende på lång sikt. Bland andra styrningsmekanismer med liknande mål återfinns journalistiska aktieägararrangemang där medlemmar av den redaktionella personalen eller deras representativa organ kontrollerar en del av aktierna eller har befogenhet att stoppa en ny kontrollerande aktieägare från att köpa in sig i företaget om detta skulle kunna påverka det redaktionella oberoendet. På grundval av detta hänvisar de rekommenderade åtgärderna till möjliga strategier som leverantörer av medietjänster kan överväga för att öka sin hållbarhet, och därmed motståndskraft mot politiska och kommersiella påtryckningar, och noterar att de fortfarande är bäst lämpade, som ekonomiska aktörer, att utveckla de affärsmodeller som passar deras mål och kapacitet, beroende på vilka marknadssegment som de inriktar sig på.

| (20) | Denna rekommendation syftar också till att ytterligare främja insyn i medieägandet i hela unionen. Internationella standarder (17) och unionens medielagstiftning uppmuntrar för närvarande medlemsstaterna att anta sektorsspecifika åtgärder för att öka insynen i medieägandet. I artikel 5.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (18) erkänns särskilt att medlemsstaterna får kräva att leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion ska göra tillgänglig information om sin ägarstruktur, inbegripet information om sina verkliga huvudmän, i enlighet med de allmänna regler om öppenhet beträffande verkligt huvudmannaskap som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (19). I Europarådets rekommendation från 2018 om mediepluralism och insyn i medieägandet uppmanas medlemsstaterna att införa ramar för offentliggörande av korrekt och aktuell information om direkt och verkligt huvudmannaskap inom mediesektorn. Dessutom samfinansierar kommissionen utvecklingen av projektet för övervakning av medieägande i Europa, som syftar till att utforma en sökbar och skalbar databas för att tillhandahålla kostnadsfri och användarvänlig information om medieägande i hela unionen. |
| --- | --- |

(20)

Denna rekommendation syftar också till att ytterligare främja insyn i medieägandet i hela unionen. Internationella standarder (17) och unionens medielagstiftning uppmuntrar för närvarande medlemsstaterna att anta sektorsspecifika åtgärder för att öka insynen i medieägandet. I artikel 5.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (18) erkänns särskilt att medlemsstaterna får kräva att leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion ska göra tillgänglig information om sin ägarstruktur, inbegripet information om sina verkliga huvudmän, i enlighet med de allmänna regler om öppenhet beträffande verkligt huvudmannaskap som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (19). I Europarådets rekommendation från 2018 om mediepluralism och insyn i medieägandet uppmanas medlemsstaterna att införa ramar för offentliggörande av korrekt och aktuell information om direkt och verkligt huvudmannaskap inom mediesektorn. Dessutom samfinansierar kommissionen utvecklingen av projektet för övervakning av medieägande i Europa, som syftar till att utforma en sökbar och skalbar databas för att tillhandahålla kostnadsfri och användarvänlig information om medieägande i hela unionen.

| (21) | Åtgärder för att öka allmänhetens insyn i medieägandet är viktiga med tanke på medietjänsters särskilda karaktär av kollektiv nyttighet (20). Den roll medier har när det gäller att rapportera om och utkräva ansvar av politiska och ekonomiska intressen gör insyn i medieägandet till ett nödvändigt inslag i varje ekosystem som har till syfte att främja undersökande journalistik, mediemångfald och allmänhetens förtroende för mediers rapportering. Bristen på mediespecifik transparensinformation har tagits upp av berörda parter i de samråd som genomfördes inför utarbetandet av denna rekommendation. |
| --- | --- |

(21)

Åtgärder för att öka allmänhetens insyn i medieägandet är viktiga med tanke på medietjänsters särskilda karaktär av kollektiv nyttighet (20). Den roll medier har när det gäller att rapportera om och utkräva ansvar av politiska och ekonomiska intressen gör insyn i medieägandet till ett nödvändigt inslag i varje ekosystem som har till syfte att främja undersökande journalistik, mediemångfald och allmänhetens förtroende för mediers rapportering. Bristen på mediespecifik transparensinformation har tagits upp av berörda parter i de samråd som genomfördes inför utarbetandet av denna rekommendation.

| (22) | Av detta följer att det är lämpligt med en övergripande strategi för insyn i medieägandet. En sådan strategi skulle främja tillgång till information om statens, statliga institutioners, statsägda företags eller andra offentliga organs medieägande (eller utövande av medieägande), om ägarnas ägarintressen i, kopplingar till eller verksamhet i andra medieföretag eller andra företag, samt alla andra ägarintressen som kan påverka medieföretagets strategiska beslut eller redaktionella hållning. Det är med tanke på vikten av att tjänstemottagarna har uppdaterad information om ägarstrukturer även lämpligt att rekommendera att information om förändringar av ägande eller kontroll av medier ska offentliggöras. Det rekommenderade tillvägagångssättet bör anpassas till typen av mediekanal och ägandeförhållanden. När det gäller journalistägda mediekanaler bör den tillgängliga informationen framför allt bara omfatta ägare med en ledande roll, till exempel styrelseledamöter. |
| --- | --- |

(22)

Av detta följer att det är lämpligt med en övergripande strategi för insyn i medieägandet. En sådan strategi skulle främja tillgång till information om statens, statliga institutioners, statsägda företags eller andra offentliga organs medieägande (eller utövande av medieägande), om ägarnas ägarintressen i, kopplingar till eller verksamhet i andra medieföretag eller andra företag, samt alla andra ägarintressen som kan påverka medieföretagets strategiska beslut eller redaktionella hållning. Det är med tanke på vikten av att tjänstemottagarna har uppdaterad information om ägarstrukturer även lämpligt att rekommendera att information om förändringar av ägande eller kontroll av medier ska offentliggöras. Det rekommenderade tillvägagångssättet bör anpassas till typen av mediekanal och ägandeförhållanden. När det gäller journalistägda mediekanaler bör den tillgängliga informationen framför allt bara omfatta ägare med en ledande roll, till exempel styrelseledamöter.

| (23) | Syftet med denna rekommendation är således att främja en hög grad av insyn i medieägandet i hela unionen genom frivilliga åtgärder som kan vidtas av medietjänstleverantörerna själva men även av medlemsstaterna, utan att det påverkar tillämpningen av reglerna på unionsnivå om insyn i ägande enligt direktiv (EU) 2015/849 och reglerna om offentliggörande för företag enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 (21) samt befintliga system för sammankoppling av register på unionsnivå. |
| --- | --- |

(23)

Syftet med denna rekommendation är således att främja en hög grad av insyn i medieägandet i hela unionen genom frivilliga åtgärder som kan vidtas av medietjänstleverantörerna själva men även av medlemsstaterna, utan att det påverkar tillämpningen av reglerna på unionsnivå om insyn i ägande enligt direktiv (EU) 2015/849 och reglerna om offentliggörande för företag enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 (21) samt befintliga system för sammankoppling av register på unionsnivå.

| (24) | För att följa upp denna rekommendation kommer kommissionen att främja en regelbunden dialog med medlemsstater och företrädare för medietjänstleverantörer och journalister i relevanta forum, särskilt European News Media Forum. Kommissionen kommer att noga övervaka medlemsstaternas insatser och medietjänstleverantörernas åtgärder med anledning av denna rekommendation. Medlemsstaterna bör därför uppmanas att ge kommissionen den relevanta information som de rimligen kan förväntas lämna, så att kommissionen kan övervaka hur de efterlever för dem relevanta delar av denna rekommendation. Resultaten av övervakningen kan utgöra underlag för diskussioner under ledning av berörda parter. |
| --- | --- |

(24)

För att följa upp denna rekommendation kommer kommissionen att främja en regelbunden dialog med medlemsstater och företrädare för medietjänstleverantörer och journalister i relevanta forum, särskilt European News Media Forum. Kommissionen kommer att noga övervaka medlemsstaternas insatser och medietjänstleverantörernas åtgärder med anledning av denna rekommendation. Medlemsstaterna bör därför uppmanas att ge kommissionen den relevanta information som de rimligen kan förväntas lämna, så att kommissionen kan övervaka hur de efterlever för dem relevanta delar av denna rekommendation. Resultaten av övervakningen kan utgöra underlag för diskussioner under ledning av berörda parter.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

AVSNITT I

Syftet med rekommendationen

| 1. | Syftet med denna rekommendation är att utan att det påverkar tillämpningen av befintliga eller framtida unionsregler






  a) | för medietjänstleverantörer som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll lägga fram en icke uttömmande förteckning över frivilliga åtgärder som de kan vidta för att garantera oberoende i sina enskilda redaktionella beslut, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

för medietjänstleverantörer som tillhandahåller nyhets- och aktualitetsinnehåll lägga fram en icke uttömmande förteckning över frivilliga åtgärder som de kan vidta för att garantera oberoende i sina enskilda redaktionella beslut,

| b) | uppmuntra medietjänstleverantörer och medlemsstater att vidta åtgärder för att främja insyn i medieägandet på den inre marknaden. |
| --- | --- |

b)

uppmuntra medietjänstleverantörer och medlemsstater att vidta åtgärder för att främja insyn i medieägandet på den inre marknaden.

AVSNITT II

Interna skyddsåtgärder för redaktionellt oberoende

| 2. | När medietjänstleverantörer vidtar åtgärder för att garantera oberoende i sina enskilda redaktionella beslut uppmanas de att ta hänsyn till åtgärdsförteckningen nedan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Åtgärdsförteckningen är avsedd som inspirationskälla för medietjänstleverantörer. Valet av skyddsåtgärder bör vägledas av om de är genomförbara och proportionerliga med hänsyn till medietjänstleverantörernas storlek och vilken typ av medietjänster som tillhandahålls. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Medietjänstleverantörer uppmuntras även att ansluta sig till självregleringssystem och initiativ av journalister och mediebranschen som främjar redaktionella normer och normer för tillförlitlig och etisk journalistik. |
| --- | --- |

4.

Skyddsåtgärder för att säkerställa redaktionellt oberoende och integritet

| 5. | Medietjänstleverantörer uppmuntras att fastställa interna regler för att skydda redaktionell integritet och redaktionellt oberoende mot otillbörliga politiska och affärsmässiga intressen som kan påverka enskilda redaktionella beslut. Om sådana interna regler redan finns, uppmuntras medieleverantörer se till att medieföretagets ägare och ledning till fullo godtar och sluter upp bakom dem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sådana interna regler kan samlas i en stadga, kodex eller redaktionella riktlinjer och policydokument, som medietjänstleverantörer uppmuntras att i möjligaste mån offentliggöra och göra allmänt tillgängliga på sina webbplatser, även för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

6.

Redaktionell integritet

| 7. | De interna regler hos medietjänstleverantörer som avses i punkt 5 kan omfatta följande:






  a) | Regler för att säkerställa det redaktionella innehållets integritet (när det gäller produktionen av innehåll), till exempel redaktionella verksamhetsmål, strategier för att främja mångfald och inkludering i sammansättningen av nyhetsredaktioner, eller strategier för en ansvarsfull användning av källor. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Regler för att säkerställa det redaktionella innehållets integritet (när det gäller produktionen av innehåll), till exempel redaktionella verksamhetsmål, strategier för att främja mångfald och inkludering i sammansättningen av nyhetsredaktioner, eller strategier för en ansvarsfull användning av källor.

| b) | Regler som syftar till att förhindra eller offentliggöra intressekonflikter, framför allt krav på att allmänheten ska informeras om affärsmässiga eller yrkesmässiga kopplingar mellan ägare eller juridiska personer som ingår, eller har intressen, i medietjänstleverantörens ägarstruktur, och fysiska eller juridiska personer som nämns i dess redaktionella innehåll. |
| --- | --- |

b)

Regler som syftar till att förhindra eller offentliggöra intressekonflikter, framför allt krav på att allmänheten ska informeras om affärsmässiga eller yrkesmässiga kopplingar mellan ägare eller juridiska personer som ingår, eller har intressen, i medietjänstleverantörens ägarstruktur, och fysiska eller juridiska personer som nämns i dess redaktionella innehåll.

| c) | Riktlinjer för rättelser, inbegripet klagomålsmekanismer. |
| --- | --- |

c)

Riktlinjer för rättelser, inbegripet klagomålsmekanismer.

| d) | Regler som säkerställer att den kommersiella och den redaktionella verksamheten är åtskilda, till exempel krav för att säkerställa att det redaktionella innehållet är åtskilt, och lätt kan skiljas, från annons- och reklaminnehåll. |
| --- | --- |

d)

Regler som säkerställer att den kommersiella och den redaktionella verksamheten är åtskilda, till exempel krav för att säkerställa att det redaktionella innehållet är åtskilt, och lätt kan skiljas, från annons- och reklaminnehåll.

Redaktionellt oberoende

| 8. | Medietjänstleverantörer uppmuntras att inrätta mekanismer som gör det möjligt för den redaktionella personalen att skydda sitt redaktionella oberoende mot varje form av otillbörlig inblandning. Sådana mekanismer kan inbegripa följande:






  a) | Som ett komplement till de skyldigheter som fastställs i nationella bestämmelser om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 (22), rutiner för att slå larm om eventuella påtryckningar som de kan utsättas för. Sådana rutiner kan erbjuda en möjlighet att slå larm om fall av påtryckningar anonymt eller konfidentiellt. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Som ett komplement till de skyldigheter som fastställs i nationella bestämmelser om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 (22), rutiner för att slå larm om eventuella påtryckningar som de kan utsättas för. Sådana rutiner kan erbjuda en möjlighet att slå larm om fall av påtryckningar anonymt eller konfidentiellt.

| b) | Rätt att motsätta sig, dvs. att medlemmar av den redaktionella personalen kan vägra att signera artiklar och annat redaktionellt innehåll som har ändrats utan deras vetskap eller mot deras vilja. |
| --- | --- |

b)

Rätt att motsätta sig, dvs. att medlemmar av den redaktionella personalen kan vägra att signera artiklar och annat redaktionellt innehåll som har ändrats utan deras vetskap eller mot deras vilja.

| c) | Samvetsklausuler som skyddar mot disciplinära påföljder eller godtycklig uppsägning av medlemmar av den redaktionella personalen som vägrar att ta på sig uppdrag som de anser strider mot god yrkessed. |
| --- | --- |

c)

Samvetsklausuler som skyddar mot disciplinära påföljder eller godtycklig uppsägning av medlemmar av den redaktionella personalen som vägrar att ta på sig uppdrag som de anser strider mot god yrkessed.

| d) | Utan att det påverkar de rättigheter och skyldigheter som följer av arbetsrätten eller andra skyddsregler, en rättighet för medlemmar av den redaktionella personalen som anser att ett förändring av ägandet av medietjänstleverantören kan påverka deras redaktionella integritet och oberoende att lämna medietjänstleverantören utan att förlora intjänade förmåner. |
| --- | --- |

d)

Utan att det påverkar de rättigheter och skyldigheter som följer av arbetsrätten eller andra skyddsregler, en rättighet för medlemmar av den redaktionella personalen som anser att ett förändring av ägandet av medietjänstleverantören kan påverka deras redaktionella integritet och oberoende att lämna medietjänstleverantören utan att förlora intjänade förmåner.

Interna organ eller strukturer

| 9. | För att stödja genomförandet av policyer eller interna regler om redaktionell integritet och redaktionellt oberoende uppmuntras medietjänstleverantörer att inrätta lämpliga interna oberoende organ eller strukturer som kan omfatta följande:






  a) | Etik- eller tillsynskommittéer som ansvarar för att övervaka att stadgor, kodexar eller andra redaktionella riktlinjer och policydokument som antagits av medietjänstleverantören tillämpas på rätt sätt, samt ombudsmän som ansvarar för att se till att reglerna om redaktionell integritet följs. Dessa organ skulle kunna ta emot klagomål om eventuella överträdelser av policyer och regler och hantera dem genom exempelvis medling. |
| --- | --- | --- |

9.

a)

Etik- eller tillsynskommittéer som ansvarar för att övervaka att stadgor, kodexar eller andra redaktionella riktlinjer och policydokument som antagits av medietjänstleverantören tillämpas på rätt sätt, samt ombudsmän som ansvarar för att se till att reglerna om redaktionell integritet följs. Dessa organ skulle kunna ta emot klagomål om eventuella överträdelser av policyer och regler och hantera dem genom exempelvis medling.

| b) | Redaktionsråd, redaktionsledningar eller andra organ som fungerar som professionella representationsgrupper för redaktionspersonalen i medier och som kontakt- och dialogytor mellan ledning och journalister och andra mediearbetare. Deras medlemmar skulle kunna väljas av journalister och andra mediearbetare inom medietjänstleverantören. De skulle särskilt kunna verka för att journalister och andra mediearbetare ska kunna utöva de rättigheter som fastställs i antagna stadgor, kodexar eller andra redaktionella riktlinjer och policydokument. De skulle även kunna se till att etiska principer följs. |
| --- | --- |

b)

Redaktionsråd, redaktionsledningar eller andra organ som fungerar som professionella representationsgrupper för redaktionspersonalen i medier och som kontakt- och dialogytor mellan ledning och journalister och andra mediearbetare. Deras medlemmar skulle kunna väljas av journalister och andra mediearbetare inom medietjänstleverantören. De skulle särskilt kunna verka för att journalister och andra mediearbetare ska kunna utöva de rättigheter som fastställs i antagna stadgor, kodexar eller andra redaktionella riktlinjer och policydokument. De skulle även kunna se till att etiska principer följs.

| c) | Journalister som utses till ledamöter i styrelsen och som ser till att medietjänstleverantörens policyer respekterar principerna om oberoende journalistik och pressfrihet. |
| --- | --- |

c)

Journalister som utses till ledamöter i styrelsen och som ser till att medietjänstleverantörens policyer respekterar principerna om oberoende journalistik och pressfrihet.

| d) | Nämnder som utser chefredaktören och skyddar hans eller hennes självständighet och oberoende. |
| --- | --- |

d)

Nämnder som utser chefredaktören och skyddar hans eller hennes självständighet och oberoende.

| e) | Samråds- eller medlingskommittéer bestående av företrädare för den redaktionella personalen och ledningen eller ägarna som löser konflikter mellan medlemmar av den redaktionella personalen och medlemmar av ledningen eller ägarna. |
| --- | --- |

e)

Samråds- eller medlingskommittéer bestående av företrädare för den redaktionella personalen och ledningen eller ägarna som löser konflikter mellan medlemmar av den redaktionella personalen och medlemmar av ledningen eller ägarna.

| 10. | Regler för hur dessa organ och strukturer, om de finns, ska fungera samt information om deras verksamhet, bör i lämplig utsträckning vara offentliga och tillgängliga för allmänheten, i möjligaste mån även för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

10.

Skyddsåtgärder för att främja journalisters deltagande i medieföretags beslutsfattande

| 11. | Medietjänstleverantörer uppmuntras att verka för att medlemmar av den redaktionella personalen eller deras representativa organ ska vara delaktiga i styrnings- och beslutsprocesser. Sådan delaktighet kan säkerställas genom rättigheter till information, samråd, deltagande eller en kombination av dessa. Detta ska inte påverka artikel 16 i stadgan. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Rättigheter till information kan övervägas särskilt i följande fall:






  a) | Om medietjänstleverantörens ägare eller ledning beslutar att byta ut chefredaktören. |
| --- | --- | --- |

12.

a)

Om medietjänstleverantörens ägare eller ledning beslutar att byta ut chefredaktören.

| b) | Om styrelsens sammansättning ändras. |
| --- | --- |

b)

Om styrelsens sammansättning ändras.

| c) | Vid större förändringar av medietjänstleverantörens juridiska form eller ägande, likvidationsförfaranden eller andra strukturella förändringar. |
| --- | --- |

c)

Vid större förändringar av medietjänstleverantörens juridiska form eller ägande, likvidationsförfaranden eller andra strukturella förändringar.

| 13. | Medietjänstleverantörer uppmanas att samråda med medlemmar av den redaktionella personalen eller deras representativa organ vid utnämning av chefredaktör. Ledningen och den redaktionella personalen uppmuntras att komma överens om ett samrådsförfarande. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Om det är förenligt med tillämpliga nationella regler, som i sin tur överensstämmer med unionsrätten, kan medlemmar av den redaktionella personalen ges möjlighet att delta i medietjänstleverantörens ledning genom att utse en eller flera representanter i styrelsen. |
| --- | --- |

14.

Skyddsbestämmelser för att förbättra medietjänstleverantörers hållbarhet och långsiktiga investeringar i produktion av innehåll

| 15. | Medietjänstleverantörer uppmuntras att främja ett utbyte av kunskaper och bästa praxis i relevanta forum i syfte att utveckla strategier som ökar deras långsiktiga hållbarhet och motståndskraft. Kommissionen kommer att främja en sådan dialog inom European News Media Forum. |
| --- | --- |

15.

| 16. | De diskussioner som hittills har förts har visat att möjligheter att vidta innovativa åtgärder kan utforskas på bland annat följande områden:






  a) | Affärsmodeller som gör det möjligt för medietjänstleverantörer att effektivt anpassa sig till nya konsumtionsmönster, till exempel abonnemangsbaserade system, läsarbaserade system, gräsrotsfinansiering eller andra nya finansieringsstrategier som har visat sig vara framgångsrika när det gäller att öka intäkterna. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

Affärsmodeller som gör det möjligt för medietjänstleverantörer att effektivt anpassa sig till nya konsumtionsmönster, till exempel abonnemangsbaserade system, läsarbaserade system, gräsrotsfinansiering eller andra nya finansieringsstrategier som har visat sig vara framgångsrika när det gäller att öka intäkterna.

| b) | Tekniska lösningar som bidrar till att förbättra användarupplevelsen, till exempel transparenta algoritmer som förbättrar innehållsrekommendationer och anpassar betalväggar. |
| --- | --- |

b)

Tekniska lösningar som bidrar till att förbättra användarupplevelsen, till exempel transparenta algoritmer som förbättrar innehållsrekommendationer och anpassar betalväggar.

| c) | Strategier som syftar till att behålla och öka antalet mottagare av medietjänster genom att bland annat erbjuda nya format, ta fram verktyg för att inhämta synpunkter från dem och bygga gemenskaper samt ta tillvara data för att få bättre inblick i deras preferenser och beteenden, vilket i sin tur kan ligga till grund för målgrupps- och diversifieringsstrategier. |
| --- | --- |

c)

Strategier som syftar till att behålla och öka antalet mottagare av medietjänster genom att bland annat erbjuda nya format, ta fram verktyg för att inhämta synpunkter från dem och bygga gemenskaper samt ta tillvara data för att få bättre inblick i deras preferenser och beteenden, vilket i sin tur kan ligga till grund för målgrupps- och diversifieringsstrategier.

| d) | Bolagsstyrningsstrukturer, såsom truster eller stiftelser, arrangemang med journalister som delägare, sammanslutningar av journalister eller läsare, eller andra strukturer som kan stärka medietjänstleverantörers motståndskraft. Utnyttjandet av sådana strukturer eller mekanismer kan i detta sammanhang vara positivt för att skydda det redaktionella oberoendet och främja kvalitetsjournalistik. |
| --- | --- |

d)

Bolagsstyrningsstrukturer, såsom truster eller stiftelser, arrangemang med journalister som delägare, sammanslutningar av journalister eller läsare, eller andra strukturer som kan stärka medietjänstleverantörers motståndskraft. Utnyttjandet av sådana strukturer eller mekanismer kan i detta sammanhang vara positivt för att skydda det redaktionella oberoendet och främja kvalitetsjournalistik.

| e) | Strategier eller löften om att återinvestera intäkter eller vinster i syfte att stärka de långsiktiga investeringarna i medieinnehåll, digitalisering och oberoende journalistik, mot bakgrund av det allt större behovet av att hålla jämna steg med innovationer i uppmärksamhetsekonomin. |
| --- | --- |

e)

Strategier eller löften om att återinvestera intäkter eller vinster i syfte att stärka de långsiktiga investeringarna i medieinnehåll, digitalisering och oberoende journalistik, mot bakgrund av det allt större behovet av att hålla jämna steg med innovationer i uppmärksamhetsekonomin.

| 17. | Medietjänstleverantörer uppmuntras att utarbeta strategier som säkerställer transparens och skälig användning när det gäller donationer. Sådana strategier kan till exempel omfatta offentliggörande av aktörer vars donationer överstiger ett visst tröskelvärde eller regler om donationer från fysiska eller juridiska personer vars donationer kan äventyra det redaktionella oberoendet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Medietjänstleverantörer uppmuntras vidare att undersöka möjligheter till strukturellt samarbete, även över gränserna, för att ta tillvara de möjligheter som den inre marknaden erbjuder på europeisk nivå och därmed nå ut till ännu fler mottagare. Medietjänstleverantörer uppmuntras likaledes att undersöka möjligheter till strukturerade partnerskap som till exempel kan syfta till att slå ihop och utnyttja data eller öka deras innovationskapacitet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Medietjänstleverantörer uppmuntras att främja fortbildningsmöjligheterna för sina journalister och andra mediearbetare, samt även omskolning. Detta kan ske i samarbete med mediebranschens självregleringsorgan, yrkesorganisationer och yrkesförbund samt utbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

19.

AVSNITT III

Insyn i medieägandet

| 20. | Medietjänstleverantörer uppmuntras att se till att allmänheten, och i möjligaste mån personer med funktionsnedsättning, enkelt och direkt kan få tillgång till utförlig, heltäckande och uppdaterad information om deras ägande. Medietjänstleverantörer rekommenderas särskilt säkerställa tillgång till information om






  a) | huruvida ett direkt eller verkligt huvudmannaskap innehas, och i så fall i vilken utsträckning, av staten, en statlig institution, ett statsägt företag eller ett annat offentligt organ, |
| --- | --- | --- |

20.

a)

huruvida ett direkt eller verkligt huvudmannaskap innehas, och i så fall i vilken utsträckning, av staten, en statlig institution, ett statsägt företag eller ett annat offentligt organ,

| b) | ägarnas ägarintressen i, kopplingar till eller verksamhet i andra medieföretag eller andra företag, |
| --- | --- |

b)

ägarnas ägarintressen i, kopplingar till eller verksamhet i andra medieföretag eller andra företag,

| c) | andra ägarintressen som kan påverka deras strategiska beslut eller redaktionella hållning, |
| --- | --- |

c)

andra ägarintressen som kan påverka deras strategiska beslut eller redaktionella hållning,

| d) | förändringar vad gäller ägande- eller kontrollstrukturer. |
| --- | --- |

d)

förändringar vad gäller ägande- eller kontrollstrukturer.

| 21. | Medlemsstaterna uppmuntras att vidta åtgärder för att genomföra rekommendation CM/Rec(2018)1 från ministerkommittén till medlemsstaterna om mediernas mångfald och om insyn i medieägande. Medlemsstaterna uppmanas framför allt att ge en relevant nationell reglerande myndighet eller ett relevant nationellt reglerande organ i uppdrag att upprätta och handha en särskild onlinedatabas om medieägande med disaggregerade uppgifter om olika typer av medier, inbegripet på regional och/eller lokal nivå, som allmänheten enkelt, snabbt och effektivt kan få tillgång till utan kostnad, och att regelbundet rapportera om ägandet av medietjänster inom en viss medlemsstats jurisdiktion. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Medlemsstaterna och deras nationella reglerande myndigheter eller organ uppmuntras att regelbundet utbyta bästa praxis i frågor som rör insyn i medieägandet. Sådana utbyten bör särskilt fokusera på att identifiera och främja de åtgärder eller verktyg som är mest effektiva för att öka insynen i medieägandet och förbättra det administrativa samarbetet på detta område. |
| --- | --- |

22.

AVSNITT IV

Övervakning och slutbestämmelser

| 23. | För att göra det möjligt för kommissionen att övervaka de åtgärder och insatser som görs för att följa upp denna rekommendation bör medlemsstaterna 18 månader efter antagandet och därefter på begäran lämna all relevant information om de åtgärder och insatser som anges närmare i avdelning III till kommissionen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommissionen kommer i relevanta forum, särskilt European News Media Forum, att föra diskussioner med medlemsstater och berörda parter, i synnerhet företrädare för medietjänstleverantörer och journalister, om de åtgärder och insatser som görs för att följa upp denna rekommendation. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommissionen kommer om nödvändigt överväga att ersätta denna rekommendation med en ny rekommendation för att ta hänsyn till den europeiska mediefrihetsakt som kommer att antas av medlagstiftarna och till diskussioner med medlemsstater och berörda parter. För att undvika oklarheter fastställs, att om bestämmelserna i denna rekommendation skulle överlappa med den slutliga förordning om fastställande av en gemensam ram för medietjänster på den inre marknaden (Europeiska mediefrihetsakten) som antas av medlagstiftarna, kommer relevanta bestämmelser i denna rekommendation att upphöra att gälla så snart bestämmelserna i förordningen blir tillämpliga. |
| --- | --- |

25.

Denna rekommendation riktas till medietjänstleverantörer som är etablerade i unionen samt i fråga om insatserna i avsnitt III även till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 16 september 2022.

På kommissionens vägnar

Thierry BRETON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för demokrati (COM(2020) 790 final).

1

(2)  Kommissionens rekommendation (EU) 2021/1534 av den 16 september 2021 om säkerställande av journalisters och andra mediearbetares skydd, säkerhet och egenmakt i Europeiska unionen (EUT L 331, 20.9.2021, s. 8).

2

(3)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för personer som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk (strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt) (COM(2022) 177 final).

3

strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt

(4)  Kommissionens rekommendation (EU) 2022/758 av den 27 april 2022 om skydd för journalister och människorättsförsvarare som deltar i den offentliga debatten mot uppenbart ogrundade rättsprocesser och rättegångsmissbruk (strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt) (EUT L 138, 17.5.2022, s. 30).

4

strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt

(5)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europas medier i det digitala decenniet: En handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling (COM(2020) 784 final).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (EUT L 303, 28.11.2018, s. 69).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

8

(9)  Övervakningsverktyget för mediepluralism (2022), fullständig rapport, s. 67.

9

(10)  Till exempel i Frankrike lag nr 2016–1524 (den s.k. Loi Bloche), och i Portugal lag nr 1/99 av den 13 januari.

10

Loi Bloche

(11)  Rekommendation CM/Rec(2018)1 från ministerkommittén till medlemsstaterna om mediernas mångfald och om insyn i medieägande.

11

(12)  Övervakningsverktyget för mediepluralism (2022), (fullständig rapport), s. 82.

12

(13)  R.A. Harder och P. Knapen, Media Councils in the Digital Age: An inquiry into the practices of media self-regulatory bodies in the media landscape today, vzw Vereniging van de Raad voor de Journalistiek, Bryssel, 2021.

13

Media Councils in the Digital Age: An inquiry into the practices of media self-regulatory bodies in the media landscape today

(14)  Det europeiska nyhetsmedieforumet inrättades av kommissionen i enlighet med handlingsplanen för medier och den audiovisuella sektorn för att stärka samarbetet med intressenterna i medierelaterade frågor.

14

(15)  Se inspelningar och en sammanfattning av evenemanget: https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/european-news-media-forum-industrial-transformation-glance.

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (EUT L 189, 28.5.2021, s. 34).

16

(17)  Rekommendation CM/Rec(2018)1 från ministerkommittén till medlemsstaterna om mediernas mångfald och om insyn i medieägande.

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (EUT L 95, 15.4.2010, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

19

(20)  Se Europarådet: ”transparency of media ownership can help to make media pluralism effective by bringing ownership structures behind the media – which can influence editorial policies – to the awareness of the public and regulatory authorities” (insyn i medieägandet kan bidra till verklig mediemångfald genom att göra mediernas ägandestrukturer – vilka kan påverka de redaktionella strategierna – tydliga för allmänhet och reglerande myndigheter, ingress till ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2018)1 till medlemsstaterna om mediemångfald och insyn i medieägande. Se även Europeiska audiovisuella observationsorganet: ”The transparency of media ownership can stabilise and promote confidence that this power will not be abused for subversively advancing the respective owners’ own political, economic and societal interests but instead used to promote the common good, namely, to carry out media-related fact checks” (Insyn i medieägandet kan stärka och främja förtroendet för att denna makt inte kommer att missbrukas för att på ett statsfientligt sätt driva respektive ägares personliga politiska, ekonomiska och samhälleliga intressen utan stället verkar för det gemensamma bästa, det vill säga utför medierelaterad faktakontroll), se M. Cappello (red.), Transparency of media ownership, IRIS Special, Europeiska audiovisuella observationsorganet, Strasbourg, 2021.

20

which can influence editorial policies

vilka kan påverka de redaktionella strategierna

promote the common good

verkar för det gemensamma bästa

Transparency of media ownership

Special

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 av den 14 juni 2017 om vissa aspekter av bolagsrätt (EUT L 169, 30.6.2017, s. 46).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

22

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 22.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 245/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 245/66

---

BESLUT nr 1/2022 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–SCHWEIZ

av den 6 september 2022

om ändring av tabellerna III och IV i protokoll 2 till avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, i dess ändrade lydelse [2022/1635]

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet (1), ändrat genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 26 oktober 2004 om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (2) (avtalet), särskilt artikel 7 i protokoll 2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 5.2 i protokoll 2 till avtalet lämnade unionen och Schweiziska edsförbundet, som avtalsslutande parter, till gemensamma kommittén uppgifter om de inhemska referenspriserna för 2021 för alla råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas. Av dessa priser framgår att den faktiska prissituationen för dessa råvaror på de avtalsslutande parternas territorium har förändrats. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 5.2 i protokoll 2 till avtalet lämnade unionen och Schweiziska edsförbundet, som avtalsslutande parter, till gemensamma kommittén uppgifter om de inhemska referenspriserna för 2021 för alla råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas. Av dessa priser framgår att den faktiska prissituationen för dessa råvaror på de avtalsslutande parternas territorium har förändrats.

| (2) | Därför måste de inhemska referenspriser och prisskillnader för jordbruksråvaror som förtecknas i tabell III i protokoll 2 till avtalet uppdateras. Basbeloppen för de jordbruksråvaror som förtecknas i tabell IV i det protokollet måste också anpassas. |
| --- | --- |

(2)

Därför måste de inhemska referenspriser och prisskillnader för jordbruksråvaror som förtecknas i tabell III i protokoll 2 till avtalet uppdateras. Basbeloppen för de jordbruksråvaror som förtecknas i tabell IV i det protokollet måste också anpassas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokoll 2 till avtalet ska ändras på följande sätt:

| a) | Tabell III ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet. |
| --- | --- |

a)

Tabell III ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet.

| b) | I tabell IV ska led b ersättas med texten i bilaga II till det här beslutet. |
| --- | --- |

b)

I tabell IV ska led b ersättas med texten i bilaga II till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 1 oktober 2022.

Utfärdat i Bryssel den 6 september 2022.

På gemensamma kommitténs vägnar

För ordföranden

Rita ADAM

Beskickningschef

---

(1)  
  EGT L 300, 31.12.1972, s. 189.

1

(2)  
  EUT L 23, 26.1.2005, s. 19.

2

---

BILAGA I

”Tabell III

EU:s och Schweiz inhemska referenspriser

| Jordbruksråvara | Schweiz inhemska referenspris | EU:s inhemska referenspris | Artikel 4.1
  Belopp som tillämpas i Schweiz Skillnad Schweiz/ EU:s referenspris | Artikel 3.3
  Belopp som tillämpas i EU Skillnad Schweiz/ EU:s referenspris |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CHF per 100 kg nettovikt | CHF per 100 kg nettovikt | CHF per 100 kg nettovikt | EUR per 100 kg nettovikt |
| Vanligt vete | 51,80 | 23,54 | 28,25 | 0,00 |
| Durumvete | — | — | 1,20 | 0,00 |
| Råg | 42,80 | 18,50 | 24,30 | 0,00 |
| Korn | — | — | — | — |
| Majs | — | — | — | — |
| Vetemjöl | 91,60 | 46,68 | 44,90 | 0,00 |
| Helmjölkspulver | 629,60 | 323,59 | 306,00 | 0,00 |
| Skummjölkspulver | 420,10 | 260,22 | 159,90 | 0,00 |
| Smör | 1 128,35 | 409,97 | 718,40 | 0,00 |
| Vitt socker | — | — | — | — |
| Ägg | — | — | 38,00 | 0,00 |
| Färsk potatis | 40,05 | 17,05 | 23,00 | 0,00 |
| Vegetabiliska fetter | — | — | 170,00 | 0,00 ” |

Jordbruksråvara

Schweiz inhemska referenspris

EU:s inhemska referenspris

Artikel 4.1

Belopp som tillämpas i Schweiz Skillnad Schweiz/ EU:s referenspris

Artikel 3.3

Belopp som tillämpas i EU Skillnad Schweiz/ EU:s referenspris

CHF per 100 kg nettovikt

CHF per 100 kg nettovikt

CHF per 100 kg nettovikt

EUR per 100 kg nettovikt

Vanligt vete

51,80

23,54

28,25

0,00

Durumvete

—

—

1,20

0,00

Råg

42,80

18,50

24,30

0,00

Korn

—

—

—

—

Majs

—

—

—

—

Vetemjöl

91,60

46,68

44,90

0,00

Helmjölkspulver

629,60

323,59

306,00

0,00

Skummjölkspulver

420,10

260,22

159,90

0,00

Smör

1 128,35

409,97

718,40

0,00

Vitt socker

—

—

—

—

Ägg

—

—

38,00

0,00

Färsk potatis

40,05

17,05

23,00

0,00

Vegetabiliska fetter

—

—

170,00

0,00 ”

---

BILAGA II

| ”b) | Basbelopp för jordbruksråvaror som ska beaktas vid beräkningen av jordbruksavgifterna:







  Jordbruksråvara | Basbelopp i Schweiz
  artikel 3.2 | Basbelopp i EU
  artikel 4.2 |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF per 100 kg nettovikt | EUR per 100 kg nettovikt |
| Vanligt vete | 23,00 | 0,00 |
| Durumvete | 1,00 | 0,00 |
| Råg | 19,80 | 0,00 |
| Korn | — | — |
| Majs | — | — |
| Vetemjöl | 36,60 | 0,00 |
| Helmjölkspulver | 248,45 | 0,00 |
| Skummjölkspulver | 130,30 | 0,00 |
| Smör | 570,15 | 0,00 |
| Vitt socker | — | — |
| Ägg | 30,95 | 0,00 |
| Färsk potatis | 18,20 | 0,00 |
| Vegetabiliska fetter | 138,55 | 0,00 ” |

”b)

Basbelopp för jordbruksråvaror som ska beaktas vid beräkningen av jordbruksavgifterna:

Jordbruksråvara

Basbelopp i Schweiz

artikel 3.2

Basbelopp i EU

artikel 4.2

CHF per 100 kg nettovikt

EUR per 100 kg nettovikt

Vanligt vete

23,00

0,00

Durumvete

1,00

0,00

Råg

19,80

0,00

Korn

—

—

Majs

—

—

Vetemjöl

36,60

0,00

Helmjölkspulver

248,45

0,00

Skummjölkspulver

130,30

0,00

Smör

570,15

0,00

Vitt socker

—

—

Ägg

30,95

0,00

Färsk potatis

18,20

0,00

Vegetabiliska fetter

138,55

0,00 ”

---

Rättelser

| 22.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 245/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 245/70

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 av den 29 juni 2022 om ändring av förordningarna (EU) 2017/1938 och (EG) nr 715/2009 vad gäller gaslagring

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 173 av den 30 juni 2022
  )

Sidan 27, artikel 1.2, ny artikel 6d.1 b

I stället för:

| ”b) | Från och med 2023: såsom fastställs enligt artikel 6a.4.” |
| --- | --- |

”b)

Från och med 2023: såsom fastställs enligt artikel 6a.4.”

ska det stå:

| ”b) | Från och med 2023: såsom fastställs enligt artikel 6a.7.” |
| --- | --- |

”b)

Från och med 2023: såsom fastställs enligt artikel 6a.7.”

---