# Eiropas Savienības L 196/2022

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 196 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 65. gadagājums2022. gada 25. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 196

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

65. gadagājums2022. gada 25. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1288 (2022. gada 6. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2088 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē informācijas saturu un noformējumu saistībā ar principu nenodari būtisku kaitējumu, precizē informācijas saturu, metodoloģiju un noformējumu saistībā ar ilgtspējas rādītājiem un negatīvu ietekmi uz ilgtspēju, kā arī informācijas saturu un noformējumu saistībā ar vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu mērķu veicināšanu pirmslīguma dokumentos, tīmekļa vietnēs un periodiskos ziņojumos (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1289 (2022. gada 18. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Hrušovský lepník (AĢIN)) | 73 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2022/1290 (2022. gada 22. jūlijs), ar ko attiecībā uz ametoktradīna, hlormekvata, dodīna, nikotīna, profenofosa un Spodoptera exigua multikapsīdu kodolu poliedrozes vīrusa (SeMNPV) izolāta BV-0004 maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu (
  1
  ) | 74 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1291 (2022. gada 22. jūlijs), ar ko attiecībā uz Garantēto tradicionālo produktu reģistrā ierakstītu nosaukumu apstiprina produkta specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Mozzarella (GTĪ)) | 115 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1292 (2022. gada 22. jūlijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/1976, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Amerikas Savienoto Valstu un Saūda Arābijas Karalistes izcelsmes monoetilēnglikola importam | 119 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2022/1293 (2022. gada 17. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas 12. Ministru konferencē | 121 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2022/1294 (2022. gada 19. jūlijs) par Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) misijas vadītāja iecelšanu (EUAM Iraq/1/2022) | 123 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2022/1295 (2022. gada 19. jūlijs) par to, lai atkārtoti apstiprinātu atļauju Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/3/2022) | 125 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/1296 (2022. gada 1. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību jēlnaftas un dabasgāzes ieguves līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai Rumānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 4485)

   (
  1
  ) | 126 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/1297 (2022. gada 22. jūlijs) par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 5113)

   (
  1
  ) | 134 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/1298 (2022. gada 22. jūlijs) par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu līdzvērtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 5118)

   (
  1
  ) | 138 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/1288 (2022. gada 6. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2088 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē informācijas saturu un noformējumu saistībā ar principu nenodari būtisku kaitējumu, precizē informācijas saturu, metodoloģiju un noformējumu saistībā ar ilgtspējas rādītājiem un negatīvu ietekmi uz ilgtspēju, kā arī informācijas saturu un noformējumu saistībā ar vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu mērķu veicināšanu pirmslīguma dokumentos, tīmekļa vietnēs un periodiskos ziņojumos (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1289 (2022. gada 18. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Hrušovský lepník (AĢIN))

73

*

Komisijas Regula (ES) 2022/1290 (2022. gada 22. jūlijs), ar ko attiecībā uz ametoktradīna, hlormekvata, dodīna, nikotīna, profenofosa un Spodoptera exigua multikapsīdu kodolu poliedrozes vīrusa (SeMNPV) izolāta BV-0004 maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu (
  1
  )

Spodoptera exigua

SeMNPV

1

74

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1291 (2022. gada 22. jūlijs), ar ko attiecībā uz Garantēto tradicionālo produktu reģistrā ierakstītu nosaukumu apstiprina produkta specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Mozzarella (GTĪ))

115

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1292 (2022. gada 22. jūlijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/1976, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Amerikas Savienoto Valstu un Saūda Arābijas Karalistes izcelsmes monoetilēnglikola importam

119

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2022/1293 (2022. gada 17. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas 12. Ministru konferencē

121

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2022/1294 (2022. gada 19. jūlijs) par Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) misijas vadītāja iecelšanu (EUAM Iraq/1/2022)

EUAM Iraq

123

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2022/1295 (2022. gada 19. jūlijs) par to, lai atkārtoti apstiprinātu atļauju Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/3/2022)

EUNAVFOR MED IRINI

125

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/1296 (2022. gada 1. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību jēlnaftas un dabasgāzes ieguves līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai Rumānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 4485)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 4485)

1

126

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/1297 (2022. gada 22. jūlijs) par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 5113)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 5113)

1

134

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/1298 (2022. gada 22. jūlijs) par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu līdzvērtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 5118)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 5118)

1

138

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 25.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2022/1288

(2022. gada 6. aprīlis),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2088 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē informācijas saturu un noformējumu saistībā ar principu “nenodari būtisku kaitējumu”, precizē informācijas saturu, metodoloģiju un noformējumu saistībā ar ilgtspējas rādītājiem un negatīvu ietekmi uz ilgtspēju, kā arī informācijas saturu un noformējumu saistībā ar vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu mērķu veicināšanu pirmslīguma dokumentos, tīmekļa vietnēs un periodiskos ziņojumos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (1), un jo īpaši tās 2.a panta 3. punktu, 4. panta 6. punkta trešo daļu, 4. panta 7. punkta otro daļu, 8. panta 3. punkta ceturto daļu, 8. panta 4. punkta ceturto daļu, 9. panta 5. punkta ceturto daļu, 9. panta 6. punkta ceturto daļu, 10. panta 2. punkta ceturto daļu, 11. panta 4. punkta ceturto daļu un 11. panta 5. punkta ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Ar ilgtspēju saistītas informācijas atklāšanai finanšu pakalpojumu nozarē vajadzētu būt pietiekami skaidrai, kodolīgai un viegli uztveramai, lai individuālie ieguldītāji varētu pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus. Šajā nolūkā individuālajiem ieguldītājiem vajadzētu būt piekļuvei uzticamiem datiem, ko tie var savlaicīgi un efektīvi izmantot un analizēt. Tāpēc informācija, kas sniegta, atklājot šādu informāciju, būtu jāizskata un jāpārskata saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā un 11. panta 2. punktā minētajām direktīvām, regulām un valstu noteikumiem. Turklāt būtu jāparedz noteikumi par minētās informācijas publicēšanu tīmekļa vietnēs, ja šāda publicēšana ir prasīta Regulā (ES) 2019/2088. |
| --- | --- |

(1)

Ar ilgtspēju saistītas informācijas atklāšanai finanšu pakalpojumu nozarē vajadzētu būt pietiekami skaidrai, kodolīgai un viegli uztveramai, lai individuālie ieguldītāji varētu pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus. Šajā nolūkā individuālajiem ieguldītājiem vajadzētu būt piekļuvei uzticamiem datiem, ko tie var savlaicīgi un efektīvi izmantot un analizēt. Tāpēc informācija, kas sniegta, atklājot šādu informāciju, būtu jāizskata un jāpārskata saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā un 11. panta 2. punktā minētajām direktīvām, regulām un valstu noteikumiem. Turklāt būtu jāparedz noteikumi par minētās informācijas publicēšanu tīmekļa vietnēs, ja šāda publicēšana ir prasīta Regulā (ES) 2019/2088.

| (2) | Ar ilgtspēju saistītas informācijas saturam un noformējumam attiecībā uz finanšu produktiem, kuros ir atsauce uz indeksu grozu, būtu individuālajiem ieguldītājiem jāsniedz visaptverošs pārskats par šādu finanšu produktu iezīmēm. Tādēļ ir nepieciešams, lai ar ilgtspēju saistīta informācijas atklāšana par indeksu, kas izraudzīts kā atsauces etalons un ko veido indeksu grozs, aptvertu gan grozu, gan katru indeksu minētajā grozā. |
| --- | --- |

(2)

Ar ilgtspēju saistītas informācijas saturam un noformējumam attiecībā uz finanšu produktiem, kuros ir atsauce uz indeksu grozu, būtu individuālajiem ieguldītājiem jāsniedz visaptverošs pārskats par šādu finanšu produktu iezīmēm. Tādēļ ir nepieciešams, lai ar ilgtspēju saistīta informācijas atklāšana par indeksu, kas izraudzīts kā atsauces etalons un ko veido indeksu grozs, aptvertu gan grozu, gan katru indeksu minētajā grozā.

| (3) | Attiecībā uz individuālajiem ieguldītājiem, kuri ir ieinteresēti finanšu tirgus dalībnieku un finanšu konsultantu ilgtspējas rādītājos, ir būtiski, lai finanšu tirgus dalībnieku sniegtā informācija par to ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem un finanšu konsultantu sniegtā informācija par to ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultāciju svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem būtu visaptveroša. Tāpēc šādai informācijai būtu jāaptver gan tiešie, gan netiešie ieguldījumi aktīvos. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz individuālajiem ieguldītājiem, kuri ir ieinteresēti finanšu tirgus dalībnieku un finanšu konsultantu ilgtspējas rādītājos, ir būtiski, lai finanšu tirgus dalībnieku sniegtā informācija par to ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem un finanšu konsultantu sniegtā informācija par to ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultāciju svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem būtu visaptveroša. Tāpēc šādai informācijai būtu jāaptver gan tiešie, gan netiešie ieguldījumi aktīvos.

| (4) | Ir jānodrošina, ka atklāto informāciju var viegli salīdzināt un ka ir viegli saprotami rādītāji par ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Šāda salīdzināmība un saprotamība kļūtu labāka, nošķirot, no vienas puses, svarīgākās negatīvās ietekmes rādītājus, kas vienmēr rada negatīvo ietekmi, un, no otras puses, papildu rādītājus negatīvajai ietekmei uz ilgtspējas faktoriem, kuriem ir svarīga nozīme finanšu tirgus dalībniekiem. Tomēr ir būtiski nodrošināt, ka ieguldījumu lēmumu negatīvā ietekme uz klimatu vai citiem ar vidi saistītiem ilgtspējas faktoriem tiek uzskatīta par tik pat nozīmīgu kā ieguldījumu lēmumu negatīvā ietekme uz sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu, korupcijas vai kukuļošanas apkarošanas jautājumu ilgtspējas faktoriem. Tāpēc svarīgākās negatīvās ietekmes papildu rādītājiem būtu jāattiecas vismaz uz vienu no minētajiem faktoriem. Lai nodrošinātu saskaņotību ar citu informāciju, kas saistīta ar ilgtspēju, svarīgākās negatīvās ietekmes rādītājiem attiecīgā gadījumā būtu jāizmanto standartizēti lielumi un jābalstās uz rādītājiem, kas izmantoti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/1818 (2) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139 (3). |
| --- | --- |

(4)

Ir jānodrošina, ka atklāto informāciju var viegli salīdzināt un ka ir viegli saprotami rādītāji par ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Šāda salīdzināmība un saprotamība kļūtu labāka, nošķirot, no vienas puses, svarīgākās negatīvās ietekmes rādītājus, kas vienmēr rada negatīvo ietekmi, un, no otras puses, papildu rādītājus negatīvajai ietekmei uz ilgtspējas faktoriem, kuriem ir svarīga nozīme finanšu tirgus dalībniekiem. Tomēr ir būtiski nodrošināt, ka ieguldījumu lēmumu negatīvā ietekme uz klimatu vai citiem ar vidi saistītiem ilgtspējas faktoriem tiek uzskatīta par tik pat nozīmīgu kā ieguldījumu lēmumu negatīvā ietekme uz sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu, korupcijas vai kukuļošanas apkarošanas jautājumu ilgtspējas faktoriem. Tāpēc svarīgākās negatīvās ietekmes papildu rādītājiem būtu jāattiecas vismaz uz vienu no minētajiem faktoriem. Lai nodrošinātu saskaņotību ar citu informāciju, kas saistīta ar ilgtspēju, svarīgākās negatīvās ietekmes rādītājiem attiecīgā gadījumā būtu jāizmanto standartizēti lielumi un jābalstās uz rādītājiem, kas izmantoti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/1818 (2) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2021/2139 (3).

| (5) | Lai vēl vairāk uzlabotu atklājamās informācijas salīdzināmību, informācijai par svarīgāko negatīvo ietekmi būtu jāattiecas uz atsauces periodiem, kas ilgst no iepriekšējā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, un tā būtu jāpublicē katru gadu līdz 30. jūnijam, kas būtu kopīgs datums. Tomēr ir iespējams, ka šādos atsauces periodos finanšu tirgus dalībnieku ieguldījumu portfeļi regulāri mainās. Tāpēc svarīgākās negatīvās ietekmes noteikšana būtu jāveic vismaz četros konkrētos datumos šādā atsauces periodā, un vidējais rezultāts būtu jāatklāj katru gadu. Lai nodrošinātu, ka individuālie ieguldītāji var salīdzināt, kā finanšu tirgus dalībnieki ir laika gaitā ņēmuši vērā svarīgāko negatīvo ietekmi, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāsniedz savu ziņojumu vēsturisks salīdzinājums pa gadiem vismaz par pieciem iepriekšējiem atsauces periodiem, ja tādi ir pieejami. |
| --- | --- |

(5)

Lai vēl vairāk uzlabotu atklājamās informācijas salīdzināmību, informācijai par svarīgāko negatīvo ietekmi būtu jāattiecas uz atsauces periodiem, kas ilgst no iepriekšējā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, un tā būtu jāpublicē katru gadu līdz 30. jūnijam, kas būtu kopīgs datums. Tomēr ir iespējams, ka šādos atsauces periodos finanšu tirgus dalībnieku ieguldījumu portfeļi regulāri mainās. Tāpēc svarīgākās negatīvās ietekmes noteikšana būtu jāveic vismaz četros konkrētos datumos šādā atsauces periodā, un vidējais rezultāts būtu jāatklāj katru gadu. Lai nodrošinātu, ka individuālie ieguldītāji var salīdzināt, kā finanšu tirgus dalībnieki ir laika gaitā ņēmuši vērā svarīgāko negatīvo ietekmi, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāsniedz savu ziņojumu vēsturisks salīdzinājums pa gadiem vismaz par pieciem iepriekšējiem atsauces periodiem, ja tādi ir pieejami.

| (6) | Pret finanšu tirgus dalībniekiem, kas attiecīgajā kalendārajā gadā pirmo reizi apsver svarīgāko negatīvo ietekmi, būtu jāattiecas pareizi, vienlaikus nodrošinot, ka individuālie ieguldītāji pirms savu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas saņem pietiekamu informāciju. Tāpēc šādiem finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj informācija par plānotajām darbībām vai noteiktajiem mērķiem nākamajam atsauces periodam, lai novērstu vai samazinātu jebkādu identificēto svarīgāko negatīvo ietekmi. Tā paša iemesla dēļ tiem būtu arī jāatklāj informācija par savu politiku, ko izmanto, lai identificētu un noteiktu prioritāti svarīgākajai negatīvajai ietekmei uz ilgtspējas faktoriem un starptautiskos standartus, ko tie piemēros minētajā nākamajā atsauces periodā. |
| --- | --- |

(6)

Pret finanšu tirgus dalībniekiem, kas attiecīgajā kalendārajā gadā pirmo reizi apsver svarīgāko negatīvo ietekmi, būtu jāattiecas pareizi, vienlaikus nodrošinot, ka individuālie ieguldītāji pirms savu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas saņem pietiekamu informāciju. Tāpēc šādiem finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj informācija par plānotajām darbībām vai noteiktajiem mērķiem nākamajam atsauces periodam, lai novērstu vai samazinātu jebkādu identificēto svarīgāko negatīvo ietekmi. Tā paša iemesla dēļ tiem būtu arī jāatklāj informācija par savu politiku, ko izmanto, lai identificētu un noteiktu prioritāti svarīgākajai negatīvajai ietekmei uz ilgtspējas faktoriem un starptautiskos standartus, ko tie piemēros minētajā nākamajā atsauces periodā.

| (7) | Individuālajiem ieguldītājiem neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī tie dzīvo, vajadzētu būt iespējai salīdzināt atklāto svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Tādēļ finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāsniedz kopsavilkums par atklāto informāciju gan valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā, gan vienā no to dalībvalstu oficiālajām valodām, kurās šo finanšu tirgus dalībnieku finanšu produkti ir darīti pieejami. |
| --- | --- |

(7)

Individuālajiem ieguldītājiem neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī tie dzīvo, vajadzētu būt iespējai salīdzināt atklāto svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Tādēļ finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāsniedz kopsavilkums par atklāto informāciju gan valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā, gan vienā no to dalībvalstu oficiālajām valodām, kurās šo finanšu tirgus dalībnieku finanšu produkti ir darīti pieejami.

| (8) | Finanšu konsultanti izmanto finanšu tirgus dalībnieku sniegto informāciju par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Tāpēc finanšu konsultantu sniegtajā informācijā par to, vai un kā tie savās ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās ņem vērā svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, būtu skaidri jāapraksta, kā finanšu tirgus dalībnieku sniegtā informācija tiek apstrādāta un iekļauta to ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās. Konkrētāk, finanšu konsultantiem, kas paļaujas uz tādiem kritērijiem vai robežvērtībām attiecībā uz svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, ko izmanto, lai atlasītu finanšu produktus vai sniegtu konsultācijas par tiem, būtu jāpublicē minētie kritēriji vai robežvērtības. |
| --- | --- |

(8)

Finanšu konsultanti izmanto finanšu tirgus dalībnieku sniegto informāciju par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Tāpēc finanšu konsultantu sniegtajā informācijā par to, vai un kā tie savās ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās ņem vērā svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, būtu skaidri jāapraksta, kā finanšu tirgus dalībnieku sniegtā informācija tiek apstrādāta un iekļauta to ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās. Konkrētāk, finanšu konsultantiem, kas paļaujas uz tādiem kritērijiem vai robežvērtībām attiecībā uz svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, ko izmanto, lai atlasītu finanšu produktus vai sniegtu konsultācijas par tiem, būtu jāpublicē minētie kritēriji vai robežvērtības.

| (9) | Oglekļa dioksīda pēdas rādītāji vēl nav pilnībā izstrādāti. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem, kuri saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2088 4. panta 2. punkta d) apakšpunktu savā vienības līmenī atklātajā informācijā atsaucas uz savu finanšu produktu atbilstību Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām mērķiem, šādas informācijas atklāšanas pamatā vajadzētu būt tālredzīgiem klimata scenārijiem. |
| --- | --- |

(9)

Oglekļa dioksīda pēdas rādītāji vēl nav pilnībā izstrādāti. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem, kuri saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2088 4. panta 2. punkta d) apakšpunktu savā vienības līmenī atklātajā informācijā atsaucas uz savu finanšu produktu atbilstību Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām mērķiem, šādas informācijas atklāšanas pamatā vajadzētu būt tālredzīgiem klimata scenārijiem.

| (10) | Viens no veidiem, kā ar finanšu produktiem var veicināt vides vai sociālos raksturlielumus, ir ņemt vērā ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi. Finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, informācijas atklāšanas ietvaros attiecībā uz principu “nenodari būtisku kaitējumu” ņem vērā arī ilgtspējas rādītājus saistībā ar negatīvo ietekmi, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 4. panta 6. un 7. punktā. Minēto iemeslu dēļ finanšu tirgus dalībniekiem, atklājot informāciju par ilgtspēju, būtu jānorāda, kā tie attiecībā uz minētajiem finanšu produktiem ņem vērā savu ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. |
| --- | --- |

(10)

Viens no veidiem, kā ar finanšu produktiem var veicināt vides vai sociālos raksturlielumus, ir ņemt vērā ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi. Finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, informācijas atklāšanas ietvaros attiecībā uz principu “nenodari būtisku kaitējumu” ņem vērā arī ilgtspējas rādītājus saistībā ar negatīvo ietekmi, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 4. panta 6. un 7. punktā. Minēto iemeslu dēļ finanšu tirgus dalībniekiem, atklājot informāciju par ilgtspēju, būtu jānorāda, kā tie attiecībā uz minētajiem finanšu produktiem ņem vērā savu ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem.

| (11) | Regulas (ES) 2019/2088 10. panta 1. punkta otrajā daļā noteikts, ka finanšu tirgus dalībniekiem, kuri dara pieejamus finanšu produktus, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, ir jāatklāj minētie raksturlielumi, nemaldinot individuālos ieguldītājus. Tas nozīmē, ka finanšu tirgus dalībniekiem nebūtu jāatklāj informācija par ilgtspēju, tostarp izmantojot produktu iedalījumu kategorijās, tādā veidā, kas neatspoguļo to, kā finanšu produkts efektīvi veicina minētos vides vai sociālos raksturlielumus. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj tikai tie pamatā esošo aktīvu atlases kritēriji, kas ir saistoši ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesā, nevis kritēriji, kurus tie var ignorēt vai neņemt vērā pēc saviem ieskatiem. |
| --- | --- |

(11)

Regulas (ES) 2019/2088 10. panta 1. punkta otrajā daļā noteikts, ka finanšu tirgus dalībniekiem, kuri dara pieejamus finanšu produktus, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, ir jāatklāj minētie raksturlielumi, nemaldinot individuālos ieguldītājus. Tas nozīmē, ka finanšu tirgus dalībniekiem nebūtu jāatklāj informācija par ilgtspēju, tostarp izmantojot produktu iedalījumu kategorijās, tādā veidā, kas neatspoguļo to, kā finanšu produkts efektīvi veicina minētos vides vai sociālos raksturlielumus. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj tikai tie pamatā esošo aktīvu atlases kritēriji, kas ir saistoši ieguldījumu lēmumu pieņemšanas procesā, nevis kritēriji, kurus tie var ignorēt vai neņemt vērā pēc saviem ieskatiem.

| (12) | Finanšu produktus, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, var izmantot, lai ieguldītu plašā pamatā esošu aktīvu klāstā, no kuriem daži paši nav kvalificējami kā ilgtspējīgi ieguldījumi vai nesekmē finanšu produkta veicinātos konkrētos vides vai sociālos raksturlielumus. Šādu ieguldījumu piemēri ir riska ierobežošanas instrumenti, nepārbaudīti ieguldījumi diversifikācijas nolūkā, ieguldījumi, par kuriem trūkst datu, vai nauda, kas tiek turēta kā papildu likviditāte. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus šādus finanšu produktus, vajadzētu būt pilnībā pārredzamiem attiecībā uz pamatā esošo ieguldījumu sadali minētajām ieguldījumu kategorijām. |
| --- | --- |

(12)

Finanšu produktus, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, var izmantot, lai ieguldītu plašā pamatā esošu aktīvu klāstā, no kuriem daži paši nav kvalificējami kā ilgtspējīgi ieguldījumi vai nesekmē finanšu produkta veicinātos konkrētos vides vai sociālos raksturlielumus. Šādu ieguldījumu piemēri ir riska ierobežošanas instrumenti, nepārbaudīti ieguldījumi diversifikācijas nolūkā, ieguldījumi, par kuriem trūkst datu, vai nauda, kas tiek turēta kā papildu likviditāte. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus šādus finanšu produktus, vajadzētu būt pilnībā pārredzamiem attiecībā uz pamatā esošo ieguldījumu sadali minētajām ieguldījumu kategorijām.

| (13) | Ar finanšu produktiem vides vai sociālos raksturlielumus var veicināt daudzos veidos, tostarp dokumentā pirms līguma noslēgšanas vai periodiskā dokumentā, produkta nosaukumā vai jebkādā tirgvedības paziņojumā par to ieguldījumu stratēģiju, finanšu produktu standartiem, marķējumu, ko tie izmanto, vai piemērojamiem automātiskas dalības nosacījumiem. Lai nodrošinātu veicināto vides vai sociālo raksturlielumu salīdzināmību un saprotamību, finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus finanšu produktus, kuri veicina vides vai sociālos raksturlielumus, informācija par vides vai sociālo raksturlielumu veicināšanu būtu jāapstiprina to dokumentu pielikumos vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā un 11. panta 2. punktā, attiecībā uz informācijas atklāšanu pirms līguma noslēgšanas un periodisku informācijas atklāšanu. |
| --- | --- |

(13)

Ar finanšu produktiem vides vai sociālos raksturlielumus var veicināt daudzos veidos, tostarp dokumentā pirms līguma noslēgšanas vai periodiskā dokumentā, produkta nosaukumā vai jebkādā tirgvedības paziņojumā par to ieguldījumu stratēģiju, finanšu produktu standartiem, marķējumu, ko tie izmanto, vai piemērojamiem automātiskas dalības nosacījumiem. Lai nodrošinātu veicināto vides vai sociālo raksturlielumu salīdzināmību un saprotamību, finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus finanšu produktus, kuri veicina vides vai sociālos raksturlielumus, informācija par vides vai sociālo raksturlielumu veicināšanu būtu jāapstiprina to dokumentu pielikumos vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā un 11. panta 2. punktā, attiecībā uz informācijas atklāšanu pirms līguma noslēgšanas un periodisku informācijas atklāšanu.

| (14) | Finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, ir dažādi ar ilgtspēju saistīti mērķi. Tāpēc, ja ar minētajiem finanšu produktiem daļēji veic ilgtspējīgu ieguldījumu, finanšu tirgus dalībniekiem tas būtu jāapstiprina dokumentu pielikumos vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā un 11. panta 2. punktā par informācijas atklāšanu pirms līguma noslēgšanas un periodisku informācijas atklāšanu, lai nodrošinātu, ka individuālie ieguldītāji spēj izprast atšķirīgās ilgtspējas pakāpes un ilgtspējas ziņā pieņemt uz informāciju balstītus ieguldījumu lēmumus. |
| --- | --- |

(14)

Finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, ir dažādi ar ilgtspēju saistīti mērķi. Tāpēc, ja ar minētajiem finanšu produktiem daļēji veic ilgtspējīgu ieguldījumu, finanšu tirgus dalībniekiem tas būtu jāapstiprina dokumentu pielikumos vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā un 11. panta 2. punktā par informācijas atklāšanu pirms līguma noslēgšanas un periodisku informācijas atklāšanu, lai nodrošinātu, ka individuālie ieguldītāji spēj izprast atšķirīgās ilgtspējas pakāpes un ilgtspējas ziņā pieņemt uz informāciju balstītus ieguldījumu lēmumus.

| (15) | Lai gan finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, būtu jāveic tikai ilgtspējīgi ieguldījumi, šādi produkti zināmā mērā var veikt citus ieguldījumus, ja to prasa konkrēti nozaru noteikumi. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt atklāt informāciju par jebkuru citu ieguldījumu apjomu un mērķi, lai varētu pārbaudīt, vai šie ieguldījumi netraucē finanšu produktam sasniegt savu ilgtspējīga ieguldījuma mērķi. |
| --- | --- |

(15)

Lai gan finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, būtu jāveic tikai ilgtspējīgi ieguldījumi, šādi produkti zināmā mērā var veikt citus ieguldījumus, ja to prasa konkrēti nozaru noteikumi. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt atklāt informāciju par jebkuru citu ieguldījumu apjomu un mērķi, lai varētu pārbaudīt, vai šie ieguldījumi netraucē finanšu produktam sasniegt savu ilgtspējīga ieguldījuma mērķi.

| (16) | Daudzi finanšu produkti balstās uz izslēgšanas stratēģijām, kuru pamatā ir vides vai sociālie kritēriji. Individuālajiem ieguldītājiem būtu jāsaņem informācija, kas vajadzīga, lai novērtētu šādu kritēriju ietekmi uz ieguldījumu lēmumiem un šādu izslēgšanas stratēģiju ietekmi uz izveidotā portfeļa sastāvu. Tirgus prakse liecina, ka par dažām izslēgšanas stratēģijām tiek apgalvots, ka tās ir efektīvas, kaut gan patiesībā šīs izslēgšanas stratēģijas faktiski noved pie tā, ka tiek izslēgts tikai ierobežots skaits ieguldījumu, vai ka to pamatā ir tiesību aktos noteiktas izslēgšanas. Tāpēc ir jākliedē bažas par “zaļmaldināšanu”, proti, praksi gūt negodīgas konkurences priekšrocības, iesakot finanšu produktu kā videi draudzīgu vai ilgtspējīgu, lai gan faktiski konkrētais finanšu produkts neatbilst vides vai citiem ar ilgtspēju saistītiem pamatstandartiem. Lai novērstu maldinošu pārdošanu un zaļmaldināšanu un lai individuālajiem ieguldītājiem sniegtu labāku izpratni par konkrētu finanšu produktu piemēroto izslēgšanas stratēģiju ietekmi, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāapstiprina jebkura apņemšanās izslēgto ieguldījumu ziņā, jo īpaši kā saistoši ieguldījumu stratēģijas elementi, informācijā par aktīvu izvietošanu un informācijā par ilgtspējas rādītājiem, ko izmanto, lai izmērītu šādu stratēģiju ietekmi. |
| --- | --- |

(16)

Daudzi finanšu produkti balstās uz izslēgšanas stratēģijām, kuru pamatā ir vides vai sociālie kritēriji. Individuālajiem ieguldītājiem būtu jāsaņem informācija, kas vajadzīga, lai novērtētu šādu kritēriju ietekmi uz ieguldījumu lēmumiem un šādu izslēgšanas stratēģiju ietekmi uz izveidotā portfeļa sastāvu. Tirgus prakse liecina, ka par dažām izslēgšanas stratēģijām tiek apgalvots, ka tās ir efektīvas, kaut gan patiesībā šīs izslēgšanas stratēģijas faktiski noved pie tā, ka tiek izslēgts tikai ierobežots skaits ieguldījumu, vai ka to pamatā ir tiesību aktos noteiktas izslēgšanas. Tāpēc ir jākliedē bažas par “zaļmaldināšanu”, proti, praksi gūt negodīgas konkurences priekšrocības, iesakot finanšu produktu kā videi draudzīgu vai ilgtspējīgu, lai gan faktiski konkrētais finanšu produkts neatbilst vides vai citiem ar ilgtspēju saistītiem pamatstandartiem. Lai novērstu maldinošu pārdošanu un zaļmaldināšanu un lai individuālajiem ieguldītājiem sniegtu labāku izpratni par konkrētu finanšu produktu piemēroto izslēgšanas stratēģiju ietekmi, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāapstiprina jebkura apņemšanās izslēgto ieguldījumu ziņā, jo īpaši kā saistoši ieguldījumu stratēģijas elementi, informācijā par aktīvu izvietošanu un informācijā par ilgtspējas rādītājiem, ko izmanto, lai izmērītu šādu stratēģiju ietekmi.

| (17) | Regulas (ES) 2019/2088 mērķis ir mazināt informācijas asimetriju pilnvarotāja un pārstāvja attiecībās saistībā ar vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu mērķu veicināšanu. Šajā nolūkā minētajā regulā ir noteikts, ka finanšu tirgus dalībniekiem ir pirms līguma noslēgšanas un tīmekļa vietnēs jāatklāj informācija individuālajiem ieguldītājiem, kad tie darbojas kā minēto individuālo ieguldītāju pārstāvji. Lai minētā prasība būtu pilnībā efektīva, finanšu tirgus dalībniekiem visā finanšu produkta dzīves ciklā būtu jāuzrauga, vai šis produkts atbilst atklātajai informācijai par vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai ilgtspējīga ieguldījuma mērķim. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem tīmekļa vietnē atklātās informācijas ietvaros būtu jāizskaidro iekšējās vai ārējās kontroles mehānismi, kas ieviesti, lai pastāvīgi uzraudzītu šādu atbilstību. |
| --- | --- |

(17)

Regulas (ES) 2019/2088 mērķis ir mazināt informācijas asimetriju pilnvarotāja un pārstāvja attiecībās saistībā ar vides vai sociālo raksturlielumu un ilgtspējīgu ieguldījumu mērķu veicināšanu. Šajā nolūkā minētajā regulā ir noteikts, ka finanšu tirgus dalībniekiem ir pirms līguma noslēgšanas un tīmekļa vietnēs jāatklāj informācija individuālajiem ieguldītājiem, kad tie darbojas kā minēto individuālo ieguldītāju pārstāvji. Lai minētā prasība būtu pilnībā efektīva, finanšu tirgus dalībniekiem visā finanšu produkta dzīves ciklā būtu jāuzrauga, vai šis produkts atbilst atklātajai informācijai par vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai ilgtspējīga ieguldījuma mērķim. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem tīmekļa vietnē atklātās informācijas ietvaros būtu jāizskaidro iekšējās vai ārējās kontroles mehānismi, kas ieviesti, lai pastāvīgi uzraudzītu šādu atbilstību.

| (18) | Regulā (ES) 2019/2088 ir precizēts, ka labas pārvaldības prakses novērtēšana ir tādu finanšu produktu neatņemama daļa, kuri veicina vides vai sociālos raksturlielumus vai kuru mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus finanšu produktus, kuri veicina vides vai sociālos raksturlielumus vai kuriem ir ilgtspējīga ieguldījuma mērķis, būtu jāatklāj informācija par savu politiku ieguldījumu saņēmēju sabiedrību labas pārvaldības prakses novērtēšanai. |
| --- | --- |

(18)

Regulā (ES) 2019/2088 ir precizēts, ka labas pārvaldības prakses novērtēšana ir tādu finanšu produktu neatņemama daļa, kuri veicina vides vai sociālos raksturlielumus vai kuru mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus finanšu produktus, kuri veicina vides vai sociālos raksturlielumus vai kuriem ir ilgtspējīga ieguldījuma mērķis, būtu jāatklāj informācija par savu politiku ieguldījumu saņēmēju sabiedrību labas pārvaldības prakses novērtēšanai.

| (19) | Regulas (ES) 2019/2088 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka finanšu tirgus dalībniekiem, kuri dara pieejamus finanšu produktus, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus un kas izmanto izraudzītu indeksu kā atsauces etalonu, ir jāatklāj, vai un kā šis indekss atbilst minētajiem raksturlielumiem. Turpretim Regulas (ES) 2019/2088 9. panta 1. punktā ir noteikts, ka finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus finanšu produktus, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kas izmanto izraudzītu indeksu kā atsauces etalonu, ir jāatklāj, kā šis indekss ir saskaņots ar minēto ieguldījumu mērķi un kāpēc un kā šis izraudzītais indekss atšķiras no plašā tirgus indeksa. Tādējādi attiecībā uz šādiem finanšu produktiem finanšu tirgus dalībniekiem būtu skaidri jāparāda, ka izraudzītā indeksa uzbūve ir piemērota konkrētā ilgtspējīgu ieguldījumu mērķa sasniegšanai un ka finanšu produkta stratēģija nodrošina, ka finanšu produkts ir pastāvīgi saskaņots ar minēto indeksu. Tāpēc par šādiem finanšu produktiem indeksa līmenī būtu jāatklāj metodoloģiskā informācija. |
| --- | --- |

(19)

Regulas (ES) 2019/2088 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka finanšu tirgus dalībniekiem, kuri dara pieejamus finanšu produktus, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus un kas izmanto izraudzītu indeksu kā atsauces etalonu, ir jāatklāj, vai un kā šis indekss atbilst minētajiem raksturlielumiem. Turpretim Regulas (ES) 2019/2088 9. panta 1. punktā ir noteikts, ka finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus finanšu produktus, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kas izmanto izraudzītu indeksu kā atsauces etalonu, ir jāatklāj, kā šis indekss ir saskaņots ar minēto ieguldījumu mērķi un kāpēc un kā šis izraudzītais indekss atšķiras no plašā tirgus indeksa. Tādējādi attiecībā uz šādiem finanšu produktiem finanšu tirgus dalībniekiem būtu skaidri jāparāda, ka izraudzītā indeksa uzbūve ir piemērota konkrētā ilgtspējīgu ieguldījumu mērķa sasniegšanai un ka finanšu produkta stratēģija nodrošina, ka finanšu produkts ir pastāvīgi saskaņots ar minēto indeksu. Tāpēc par šādiem finanšu produktiem indeksa līmenī būtu jāatklāj metodoloģiskā informācija.

| (20) | Finanšu tirgus dalībnieki var izmantot dažādas ieguldījumu metodes, lai nodrošinātu, ka finanšu produkti, ko tie dara pieejamus, atbilst vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai ka tie sasniedz ilgtspējīga ieguldījuma mērķi. Finanšu tirgus dalībnieki var tieši ieguldīt vērtspapīros, ko emitējušas ieguldījumu saņēmējas sabiedrības, vai veikt netiešus ieguldījumus. Finanšu tirgus dalībniekiem vajadzētu būt pārredzamiem attiecībā uz to, kura viņu ieguldījumu daļa tiek turēta tieši un kura daļa tiek turēta netieši. Konkrētāk, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāpaskaidro, kā atvasināto instrumentu izmantošana ir saderīga ar finanšu produkta veicinātajiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai ar ilgtspējīga ieguldījuma mērķi. |
| --- | --- |

(20)

Finanšu tirgus dalībnieki var izmantot dažādas ieguldījumu metodes, lai nodrošinātu, ka finanšu produkti, ko tie dara pieejamus, atbilst vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai ka tie sasniedz ilgtspējīga ieguldījuma mērķi. Finanšu tirgus dalībnieki var tieši ieguldīt vērtspapīros, ko emitējušas ieguldījumu saņēmējas sabiedrības, vai veikt netiešus ieguldījumus. Finanšu tirgus dalībniekiem vajadzētu būt pārredzamiem attiecībā uz to, kura viņu ieguldījumu daļa tiek turēta tieši un kura daļa tiek turēta netieši. Konkrētāk, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāpaskaidro, kā atvasināto instrumentu izmantošana ir saderīga ar finanšu produkta veicinātajiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai ar ilgtspējīga ieguldījuma mērķi.

| (21) | Lai individuālajiem ieguldītājiem nodrošinātu skaidrību, pirms līguma noslēgšanas sniegtajā informācijā par finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, būtu atsevišķā paziņojumā skaidri jānorāda, ka šādu produktu mērķis nav ilgtspējīgi ieguldījumi. Tādā pašā nolūkā un lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi, informācijā, kas sniegta pirms līguma noslēgšanas, tīmekļa vietnes un periodiskā informācijā par produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, būtu jānorāda arī ilgtspējīgu ieguldījumu proporcionālais daudzums. |
| --- | --- |

(21)

Lai individuālajiem ieguldītājiem nodrošinātu skaidrību, pirms līguma noslēgšanas sniegtajā informācijā par finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, būtu atsevišķā paziņojumā skaidri jānorāda, ka šādu produktu mērķis nav ilgtspējīgi ieguldījumi. Tādā pašā nolūkā un lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi, informācijā, kas sniegta pirms līguma noslēgšanas, tīmekļa vietnes un periodiskā informācijā par produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, būtu jānorāda arī ilgtspējīgu ieguldījumu proporcionālais daudzums.

| (22) | Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 17. punktā ilgtspējīgs ieguldījums ir definēts kā ieguldījums saimnieciskā darbībā, kas veicina vidiska vai sociāla mērķa sasniegšanu, vai ieguldījums cilvēkkapitālā vai ekonomiski vai sociāli nelabvēlīgās kopienās, ar noteikumu, ka šādi ieguldījumi nenodara būtisku kaitējumu neviena no minēto mērķu sasniegšanai un ka ieguldījumu saņēmējas sabiedrības īsteno labas pārvaldības praksi. Princips “nenodari būtisku kaitējumu” ir īpaši svarīgs finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, jo šā principa ievērošana ir nepieciešamais kritērijs, lai novērtētu, vai ar ieguldījumu tiek sasniegts ilgtspējīga ieguldījuma mērķis. Tomēr minētais princips ir būtisks arī finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, ja minētie finanšu produkti veic ilgtspējīgus ieguldījumus, jo finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj veikto ilgtspējīgo ieguldījumu proporcionālais daudzums. Tādējādi finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus vai nu finanšu produktus, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus un kas daļēji veic ilgtspējīgus ieguldījumus, vai finanšu produktus, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, būtu jāsniedz informācija par principu “nenodari būtisku kaitējumu”. Princips “nenodari būtisku kaitējumu” ir saistīts ar informācijas atklāšanu par ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Šā iemesla dēļ atklātajā finanšu produkta informācijā par principu “nenodari būtisku kaitējumu” būtu jāpaskaidro, kā ir ņemti vērā negatīvās ietekmes rādītāji. Turklāt, tā kā minētā informācijas atklāšana ir cieši saistīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 (4), ir lietderīgi pieprasīt papildu informāciju par ieguldījumu saskaņošanu ar minētajā regulā noteiktajiem minimuma aizsargpasākumiem. |
| --- | --- |

(22)

Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 17. punktā ilgtspējīgs ieguldījums ir definēts kā ieguldījums saimnieciskā darbībā, kas veicina vidiska vai sociāla mērķa sasniegšanu, vai ieguldījums cilvēkkapitālā vai ekonomiski vai sociāli nelabvēlīgās kopienās, ar noteikumu, ka šādi ieguldījumi nenodara būtisku kaitējumu neviena no minēto mērķu sasniegšanai un ka ieguldījumu saņēmējas sabiedrības īsteno labas pārvaldības praksi. Princips “nenodari būtisku kaitējumu” ir īpaši svarīgs finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, jo šā principa ievērošana ir nepieciešamais kritērijs, lai novērtētu, vai ar ieguldījumu tiek sasniegts ilgtspējīga ieguldījuma mērķis. Tomēr minētais princips ir būtisks arī finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, ja minētie finanšu produkti veic ilgtspējīgus ieguldījumus, jo finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj veikto ilgtspējīgo ieguldījumu proporcionālais daudzums. Tādējādi finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus vai nu finanšu produktus, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus un kas daļēji veic ilgtspējīgus ieguldījumus, vai finanšu produktus, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, būtu jāsniedz informācija par principu “nenodari būtisku kaitējumu”. Princips “nenodari būtisku kaitējumu” ir saistīts ar informācijas atklāšanu par ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Šā iemesla dēļ atklātajā finanšu produkta informācijā par principu “nenodari būtisku kaitējumu” būtu jāpaskaidro, kā ir ņemti vērā negatīvās ietekmes rādītāji. Turklāt, tā kā minētā informācijas atklāšana ir cieši saistīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 (4), ir lietderīgi pieprasīt papildu informāciju par ieguldījumu saskaņošanu ar minētajā regulā noteiktajiem minimuma aizsargpasākumiem.

| (23) | Lai individuālie ieguldītāji varētu labāk izprast piedāvātās ieguldījumu stratēģijas, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāizmanto tīmekļa vietnē atklātā informācija, kas saistīta ar ilgtspēju, lai plašāk izvērstu informāciju par tematiem, kas kodolīgi atklāti dokumentos pirms līguma noslēgšanas, un lai sniegtu papildu informāciju, kas ir būtiska šiem individuālajiem ieguldītājiem. Pirms līguma noslēgšanas finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāinformē individuālie ieguldītāji par to, ka tīmekļa vietnē var atrast sīkāku informāciju par konkrēto produktu, un jāsniedz viņiem hipersaite uz šo informāciju. |
| --- | --- |

(23)

Lai individuālie ieguldītāji varētu labāk izprast piedāvātās ieguldījumu stratēģijas, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāizmanto tīmekļa vietnē atklātā informācija, kas saistīta ar ilgtspēju, lai plašāk izvērstu informāciju par tematiem, kas kodolīgi atklāti dokumentos pirms līguma noslēgšanas, un lai sniegtu papildu informāciju, kas ir būtiska šiem individuālajiem ieguldītājiem. Pirms līguma noslēgšanas finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāinformē individuālie ieguldītāji par to, ka tīmekļa vietnē var atrast sīkāku informāciju par konkrēto produktu, un jāsniedz viņiem hipersaite uz šo informāciju.

| (24) | Tīmekļa vietnē atklātajā informācijā par produktu būtu jāsniedz papildu informācija par ieguldījumu stratēģiju, kas izmantota attiecīgajam finanšu produktam, tostarp par ieguldījumu saņēmēju sabiedrību labas pārvaldības novērtēšanas politiku un metodoloģijām, ko izmanto, lai izmērītu, vai finanšu produkts atbilst vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai arī – vai tas sasniedz ilgtspējīgu ieguldījumu mērķus. Turklāt finanšu tirgus dalībniekiem savā tīmekļa vietnē būtu jāpublicē skaidrs, kodolīgs un saprotams kopsavilkums par informāciju, kas sniegta periodiskajos ziņojumos. |
| --- | --- |

(24)

Tīmekļa vietnē atklātajā informācijā par produktu būtu jāsniedz papildu informācija par ieguldījumu stratēģiju, kas izmantota attiecīgajam finanšu produktam, tostarp par ieguldījumu saņēmēju sabiedrību labas pārvaldības novērtēšanas politiku un metodoloģijām, ko izmanto, lai izmērītu, vai finanšu produkts atbilst vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai arī – vai tas sasniedz ilgtspējīgu ieguldījumu mērķus. Turklāt finanšu tirgus dalībniekiem savā tīmekļa vietnē būtu jāpublicē skaidrs, kodolīgs un saprotams kopsavilkums par informāciju, kas sniegta periodiskajos ziņojumos.

| (25) | Attiecībā uz Regulas (ES) 2019/2088 11. pantā prasītās periodiskās informācijas atklāšanas saturu finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj standartizētu un salīdzināmu kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju minimuma kopums, kas parāda, kā katrs finanšu produkts atbilst vides vai sociālajiem raksturlielumiem, kurus tas veicina, vai ilgtspējīga ieguldījuma mērķim, kuru tas cenšas sasniegt. Minētajiem rādītājiem vajadzētu būt nozīmīgiem finanšu produkta uzbūvei un ieguldījumu stratēģijai, kā aprakstīts finanšu produkta informācijā pirms līguma noslēgšanas. Jo īpaši, lai nodrošinātu konsekvenci starp informācijas atklāšanu pirms līguma noslēgšanas un periodisku informācijas atklāšanu, finanšu tirgus dalībniekiem savā periodiski atklājamajā informācijā būtu jāziņo par konkrētajiem ilgtspējas rādītājiem, kas minēti informācijā pirms līguma noslēgšanas un kurus izmanto, lai izmērītu, kā tiek panākta atbilstība vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai tiek sasniegts ilgtspējīgu ieguldījumu mērķis. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz Regulas (ES) 2019/2088 11. pantā prasītās periodiskās informācijas atklāšanas saturu finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāatklāj standartizētu un salīdzināmu kvantitatīvu un kvalitatīvu rādītāju minimuma kopums, kas parāda, kā katrs finanšu produkts atbilst vides vai sociālajiem raksturlielumiem, kurus tas veicina, vai ilgtspējīga ieguldījuma mērķim, kuru tas cenšas sasniegt. Minētajiem rādītājiem vajadzētu būt nozīmīgiem finanšu produkta uzbūvei un ieguldījumu stratēģijai, kā aprakstīts finanšu produkta informācijā pirms līguma noslēgšanas. Jo īpaši, lai nodrošinātu konsekvenci starp informācijas atklāšanu pirms līguma noslēgšanas un periodisku informācijas atklāšanu, finanšu tirgus dalībniekiem savā periodiski atklājamajā informācijā būtu jāziņo par konkrētajiem ilgtspējas rādītājiem, kas minēti informācijā pirms līguma noslēgšanas un kurus izmanto, lai izmērītu, kā tiek panākta atbilstība vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai tiek sasniegts ilgtspējīgu ieguldījumu mērķis.

| (26) | Ir jānodrošina, lai individuālajiem ieguldītājiem būtu skaidrs pārskats par finanšu produkta ieguldījumiem. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem Regulas (ES) 2019/2088 11. pantā noteiktajos periodiskajos ziņojumos būtu jāsniedz informācija par finanšu produkta piecpadsmit lielāko ieguldījumu ietekmi. Minētie lielākie ieguldījumi būtu jāatlasa, pamatojoties uz ieguldījumiem, kas periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā veido ieguldījumu lielāko proporcionālo daudzumu un ko aprēķina atbilstošos intervālos, lai tie būtu reprezentatīvi attiecībā uz minēto atsauces periodu. Tomēr, ja mazāk nekā piecpadsmit ieguldījumi veido pusi no finanšu produkta ieguldījumiem, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāsniedz informācija tikai par šiem ieguldījumiem. Turklāt, lai nodrošinātu pienācīgu salīdzināmību laika gaitā, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāsniedz vēsturisks savu periodisko ziņojumu salīdzinājums pa gadiem par vismaz pieciem iepriekšējiem periodiem ar noteikumu, ka par šiem periodiem ir pieejami periodiski ziņojumi. |
| --- | --- |

(26)

Ir jānodrošina, lai individuālajiem ieguldītājiem būtu skaidrs pārskats par finanšu produkta ieguldījumiem. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem Regulas (ES) 2019/2088 11. pantā noteiktajos periodiskajos ziņojumos būtu jāsniedz informācija par finanšu produkta piecpadsmit lielāko ieguldījumu ietekmi. Minētie lielākie ieguldījumi būtu jāatlasa, pamatojoties uz ieguldījumiem, kas periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā veido ieguldījumu lielāko proporcionālo daudzumu un ko aprēķina atbilstošos intervālos, lai tie būtu reprezentatīvi attiecībā uz minēto atsauces periodu. Tomēr, ja mazāk nekā piecpadsmit ieguldījumi veido pusi no finanšu produkta ieguldījumiem, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāsniedz informācija tikai par šiem ieguldījumiem. Turklāt, lai nodrošinātu pienācīgu salīdzināmību laika gaitā, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāsniedz vēsturisks savu periodisko ziņojumu salīdzinājums pa gadiem par vismaz pieciem iepriekšējiem periodiem ar noteikumu, ka par šiem periodiem ir pieejami periodiski ziņojumi.

| (27) | Finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus finanšu produktus, kuri izmanto atsauces etalonu, lai panāktu atbilstību vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai sasniegtu ilgtspējīga ieguldījuma mērķi, vajadzētu būt pārredzamiem attiecībā uz to, cik labi finanšu produkts spēj ievērot izraudzīto atsauces etalonu, cenšoties panākt atbilstību minētajam raksturlielumam vai sasniegt minēto mērķi. Šā iemesla dēļ un lai veicinātu saskanību ar vides, sociālo un pārvaldības (VSP) informācijas atklāšanu, kas etalona līmenī prasīta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1011 (5), finanšu tirgus dalībniekiem savos periodiskajos ziņojumos būtu jāsalīdzina attiecīgā finanšu produkta darbības rezultāti ar izraudzītā atsauces etalona darbības rezultātiem attiecībā uz visiem tiem ilgtspējas rādītājiem, kas ir būtiski, lai pamatotu, ka izraudzītais etalons ir saskaņots ar finanšu produkta vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai ar tā ilgtspējīgu ieguldījumu mērķi. Šim salīdzinājumam būtu arī jāļauj individuālajiem ieguldītājiem skaidri noteikt, cik lielā mērā finanšu produkts darbojas ilgtspējīgā veidā salīdzinājumā ar tradicionāla produkta sniegumu. |
| --- | --- |

(27)

Finanšu tirgus dalībniekiem, kas dara pieejamus finanšu produktus, kuri izmanto atsauces etalonu, lai panāktu atbilstību vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai sasniegtu ilgtspējīga ieguldījuma mērķi, vajadzētu būt pārredzamiem attiecībā uz to, cik labi finanšu produkts spēj ievērot izraudzīto atsauces etalonu, cenšoties panākt atbilstību minētajam raksturlielumam vai sasniegt minēto mērķi. Šā iemesla dēļ un lai veicinātu saskanību ar vides, sociālo un pārvaldības (VSP) informācijas atklāšanu, kas etalona līmenī prasīta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1011 (5), finanšu tirgus dalībniekiem savos periodiskajos ziņojumos būtu jāsalīdzina attiecīgā finanšu produkta darbības rezultāti ar izraudzītā atsauces etalona darbības rezultātiem attiecībā uz visiem tiem ilgtspējas rādītājiem, kas ir būtiski, lai pamatotu, ka izraudzītais etalons ir saskaņots ar finanšu produkta vides vai sociālajiem raksturlielumiem vai ar tā ilgtspējīgu ieguldījumu mērķi. Šim salīdzinājumam būtu arī jāļauj individuālajiem ieguldītājiem skaidri noteikt, cik lielā mērā finanšu produkts darbojas ilgtspējīgā veidā salīdzinājumā ar tradicionāla produkta sniegumu.

| (28) | Ir jānodrošina, ka individuālie ieguldītāji var gūt labumu no tādas informācijas atklāšanas, kas saistīta ar ilgtspēju, attiecībā uz finanšu produkta piedāvājumu, ko sniedz citas dalībvalsts finanšu tirgus dalībnieks. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāsagatavo tās informācijas kopsavilkums, kas sniegta ar ilgtspēju saistītajā atklātajā informācijā, valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā. Ja finanšu produkts ir darīts pieejams ārpus dalībvalsts, kurā finanšu tirgus dalībnieks ir iedibināts, minētās informācijas kopsavilkums būtu jāsniedz arī vienā no tās dalībvalsts oficiālajām valodām, kurā finanšu produkts ir darīts pieejams. |
| --- | --- |

(28)

Ir jānodrošina, ka individuālie ieguldītāji var gūt labumu no tādas informācijas atklāšanas, kas saistīta ar ilgtspēju, attiecībā uz finanšu produkta piedāvājumu, ko sniedz citas dalībvalsts finanšu tirgus dalībnieks. Tāpēc finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāsagatavo tās informācijas kopsavilkums, kas sniegta ar ilgtspēju saistītajā atklātajā informācijā, valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā. Ja finanšu produkts ir darīts pieejams ārpus dalībvalsts, kurā finanšu tirgus dalībnieks ir iedibināts, minētās informācijas kopsavilkums būtu jāsniedz arī vienā no tās dalībvalsts oficiālajām valodām, kurā finanšu produkts ir darīts pieejams.

| (29) | Ir jānodrošina paziņojuma par svarīgāko negatīvo ietekmi, informācijas atklāšanas pirms līguma noslēgšanas un Regulā (ES) 2019/2088 prasītās periodiskās informācijas atklāšanas salīdzināmība, un ir jānodrošina, ka šāda informācija ir viegli saprotama individuālajiem ieguldītājiem. Tāpēc ir lietderīgi noteikt standarta veidnes minētās informācijas sniegšanai. Tā paša iemesla dēļ veidnēs būtu jāiekļauj šajās veidnēs izmantoto svarīgāko terminu skaidrojums. |
| --- | --- |

(29)

Ir jānodrošina paziņojuma par svarīgāko negatīvo ietekmi, informācijas atklāšanas pirms līguma noslēgšanas un Regulā (ES) 2019/2088 prasītās periodiskās informācijas atklāšanas salīdzināmība, un ir jānodrošina, ka šāda informācija ir viegli saprotama individuālajiem ieguldītājiem. Tāpēc ir lietderīgi noteikt standarta veidnes minētās informācijas sniegšanai. Tā paša iemesla dēļ veidnēs būtu jāiekļauj šajās veidnēs izmantoto svarīgāko terminu skaidrojums.

| (30) | Daži finanšu produkti individuālajiem ieguldītājiem var piedāvāt virkni pamatā esošu ieguldījumu iespēju. Ir jānodrošina, ka individuālie ieguldītāji ir informēti par šādu produktu iespējamiem ilgtspējas rādītājiem un ka finanšu tirgus dalībniekiem ir jāsniedz informācija par tām iespējām, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus vai kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums. Attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, minētajā informācijā būtu skaidri jānorāda, ka tas, cik lielā mērā šie produkti atbilst minētajiem raksturlielumiem, ir atkarīgs no individuālā ieguldītāja izvēlēto iespēju proporcionālā daudzuma, kas veicina šos raksturlielumus, un no perioda, kurā individuālais ieguldītājs veic ieguldījumus šajās iespējās. Sniegtajā informācijā būtu arī skaidri jānorāda, ka attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, visu pamatā esošo ieguldījumu iespēju mērķim ir jābūt ilgtspējīgam ieguldījumam. Pastāv finanšu produkti, kas individuālajiem ieguldītājiem piedāvā virkni pamatā esošo ieguldījumu iespēju, no kurām viena vai vairākas ir kvalificējamas kā finanšu produkti, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus. Lai sniegtu pilnīgu pārredzamību, ir svarīgi nodrošināt, ka informācija par šiem finanšu produktiem aptver arī šīs iespējas. Ir arī finanšu produkti, kur viena vai vairākas pamatā esošās ieguldījumu iespējas ir finanšu produkti, kuru mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi. Tādā gadījumā arī informācijai par šiem produktiem būtu jāaptver minētās iespējas. Ir arī finanšu produkti ar vienu vai vairākām pamatā esošajām ieguldījumu iespējām, kuru mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi, bet kuras nav finanšu produkti, kas definēti Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 12. punktā. Tā kā minētās iespējas ietilpst vispārējā finanšu produktā, uz kuru attiecas Regulas (ES) 2019/2088 darbības joma, un to mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi, ir lietderīgi pieprasīt sniegt minimālo informāciju par to ilgtspējīga ieguldījuma mērķi. |
| --- | --- |

(30)

Daži finanšu produkti individuālajiem ieguldītājiem var piedāvāt virkni pamatā esošu ieguldījumu iespēju. Ir jānodrošina, ka individuālie ieguldītāji ir informēti par šādu produktu iespējamiem ilgtspējas rādītājiem un ka finanšu tirgus dalībniekiem ir jāsniedz informācija par tām iespējām, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus vai kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums. Attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, minētajā informācijā būtu skaidri jānorāda, ka tas, cik lielā mērā šie produkti atbilst minētajiem raksturlielumiem, ir atkarīgs no individuālā ieguldītāja izvēlēto iespēju proporcionālā daudzuma, kas veicina šos raksturlielumus, un no perioda, kurā individuālais ieguldītājs veic ieguldījumus šajās iespējās. Sniegtajā informācijā būtu arī skaidri jānorāda, ka attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, visu pamatā esošo ieguldījumu iespēju mērķim ir jābūt ilgtspējīgam ieguldījumam. Pastāv finanšu produkti, kas individuālajiem ieguldītājiem piedāvā virkni pamatā esošo ieguldījumu iespēju, no kurām viena vai vairākas ir kvalificējamas kā finanšu produkti, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus. Lai sniegtu pilnīgu pārredzamību, ir svarīgi nodrošināt, ka informācija par šiem finanšu produktiem aptver arī šīs iespējas. Ir arī finanšu produkti, kur viena vai vairākas pamatā esošās ieguldījumu iespējas ir finanšu produkti, kuru mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi. Tādā gadījumā arī informācijai par šiem produktiem būtu jāaptver minētās iespējas. Ir arī finanšu produkti ar vienu vai vairākām pamatā esošajām ieguldījumu iespējām, kuru mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi, bet kuras nav finanšu produkti, kas definēti Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 12. punktā. Tā kā minētās iespējas ietilpst vispārējā finanšu produktā, uz kuru attiecas Regulas (ES) 2019/2088 darbības joma, un to mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi, ir lietderīgi pieprasīt sniegt minimālo informāciju par to ilgtspējīga ieguldījuma mērķi.

| (31) | Informācijas atklāšanai pirms līguma noslēgšanas par finanšu produktiem, kas piedāvā virkni pamatā esošu ieguldījumu iespēju, par finanšu produktu kopumā būtu jāsniedz atbilstoša līmeņa informācija, kas saistīta ar ilgtspēju. Individuālajiem ieguldītājiem būtu jānodrošina kopsavilkuma saraksts ar pamatā esošajām ieguldījumu iespējām, kas saistītas ar ilgtspēju, un skaidra norāde par to, kur par minētajām iespējām atrodama informācija, kas saistīta ar ilgtspēju. Minētajam sarakstam būtu jānodrošina, ka pamatā esošās ieguldījumu iespējas ir pienācīgi iedalītas kategorijās ilgtspējīgu ieguldījumu mērķa un vides vai sociālo raksturlielumu veicināšanas ziņā. |
| --- | --- |

(31)

Informācijas atklāšanai pirms līguma noslēgšanas par finanšu produktiem, kas piedāvā virkni pamatā esošu ieguldījumu iespēju, par finanšu produktu kopumā būtu jāsniedz atbilstoša līmeņa informācija, kas saistīta ar ilgtspēju. Individuālajiem ieguldītājiem būtu jānodrošina kopsavilkuma saraksts ar pamatā esošajām ieguldījumu iespējām, kas saistītas ar ilgtspēju, un skaidra norāde par to, kur par minētajām iespējām atrodama informācija, kas saistīta ar ilgtspēju. Minētajam sarakstam būtu jānodrošina, ka pamatā esošās ieguldījumu iespējas ir pienācīgi iedalītas kategorijās ilgtspējīgu ieguldījumu mērķa un vides vai sociālo raksturlielumu veicināšanas ziņā.

| (32) | Ja ar ilgtspēju saistītā informācija tiek tieši iekļauta kā pielikumi pirms līguma noslēgšanas atklātajai informācijai, kas minēta Regulā (ES) 2019/2088, tas var liegt individuālajiem ieguldītājam saņemt skaidru un kodolīgu atklāto informāciju, jo finanšu produkts var piedāvāt plašu pamatā esošo ieguldījumu iespēju klāstu un atbilstošu informācijas pielikumu skaitu. Šādos gadījumos būtu jāļauj šādu informāciju sniegt, atsaucoties uz citu informāciju, kas atklāta saskaņā ar direktīvām, regulām vai valsts tiesību aktiem. Tāpat lai periodiski atklātu informāciju par finanšu produktiem, kas piedāvā virkni pamatā esošo ieguldījumu iespēju, periodiskajai informācijai būtu jāattiecas tikai uz ieguldījumu iespējām, kurās veikts ieguldījums, jo ieguldījumu iespējas, kurās faktiski ir ieguldīts, reglamentē to, cik lielā mērā finanšu produkts atbilst vides vai sociālajiem raksturlielumiem, ko tas veicina, vai cik lielā mērā tas sasniedz savu ilgtspējīga ieguldījuma mērķi. |
| --- | --- |

(32)

Ja ar ilgtspēju saistītā informācija tiek tieši iekļauta kā pielikumi pirms līguma noslēgšanas atklātajai informācijai, kas minēta Regulā (ES) 2019/2088, tas var liegt individuālajiem ieguldītājam saņemt skaidru un kodolīgu atklāto informāciju, jo finanšu produkts var piedāvāt plašu pamatā esošo ieguldījumu iespēju klāstu un atbilstošu informācijas pielikumu skaitu. Šādos gadījumos būtu jāļauj šādu informāciju sniegt, atsaucoties uz citu informāciju, kas atklāta saskaņā ar direktīvām, regulām vai valsts tiesību aktiem. Tāpat lai periodiski atklātu informāciju par finanšu produktiem, kas piedāvā virkni pamatā esošo ieguldījumu iespēju, periodiskajai informācijai būtu jāattiecas tikai uz ieguldījumu iespējām, kurās veikts ieguldījums, jo ieguldījumu iespējas, kurās faktiski ir ieguldīts, reglamentē to, cik lielā mērā finanšu produkts atbilst vides vai sociālajiem raksturlielumiem, ko tas veicina, vai cik lielā mērā tas sasniedz savu ilgtspējīga ieguldījuma mērķi.

| (33) | Ar Regulu (ES) 2020/852 tika grozīta Regula (ES) 2019/2088, nosakot, ka finanšu tirgus dalībniekiem, pirms līguma noslēgšanas un periodiski atklājot informāciju par finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kuri iegulda saimnieciskā darbībā, kas veicina vides mērķa sasniegšanu minētās regulas 2. panta 17. punkta nozīmē, ir jāiekļauj informācija par Regulā (ES) 2020/852 noteikto vides mērķi un apraksts par to, kā un cik lielā mērā finanšu produkta pamatā esošie ieguldījumi ir vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, kā norādīts minētās regulas 3. pantā. Turklāt Regulā (ES) 2019/2088 tagad arī noteikts, ka finanšu tirgus dalībniekiem, pirms līguma noslēgšanas un periodiski atklājot informāciju par finanšu produktiem, kas veicina vides raksturlielumus, ir jāiekļauj informācija, kas vajadzīga par finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kuri iegulda saimnieciskā darbībā, kas veicina vides mērķa sasniegšanu minētās regulas nozīmē. Ir jādod iespēja individuālajiem ieguldītājiem viegli salīdzināt pakāpes, kādās finanšu produkti veic ieguldījumus vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās. Tāpēc Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 1. un 2. punkta un 11. panta 2. punkta vajadzībām finanšu tirgus dalībniekiem dokumentu pielikumos vai informācijā, kas norādīta minētās regulas 6. panta 3. punktā un 11. panta 2. punktā, būtu jāiekļauj šādu ieguldījumu grafisks attēlojums, pamatojoties uz standartizētu rādītāju, kura skaitītāju veido vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās veikto ieguldījumu tirgus vērtība un kura saucēju veido visu ieguldījumu tirgus vērtība. Lai individuālajiem ieguldītājiem sniegtu uzticamu informāciju, skaitītājā būtu jāiekļauj ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās veikto ieguldījumu tirgus vērtība, kas atspoguļo šo ieguldījumu saņēmēju sabiedrību vides ziņā ilgtspējīgo saimniecisko darbību proporcionālo daudzumu, un ieņēmumus no parāda vērtspapīriem, ja parāda vērtspapīru noteikumos paredzēts, ka šie ieņēmumi jāizmanto vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām. Lai aptvertu visus ieguldījumus, ar kuriem var finansēt vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, vajadzētu būt iespējai skaitītājā iekļaut infrastruktūras aktīvus, nekustamā īpašuma aktīvus, vērtspapīrošanas aktīvus un ieguldījumus citos finanšu produktos, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 5. panta pirmajā daļā un 6. panta pirmajā daļā. Tā kā trūkst uzticamu metodoloģiju, lai noteiktu, cik lielā mērā ar atvasinātajiem instrumentiem panāktie riska darījumi ir riska darījumi ar vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, šādi riska darījumi nebūtu jāiekļauj skaitītājā. Saucējam būtu jāiekļauj visu ieguldījumu tirgus vērtība. |
| --- | --- |

(33)

Ar Regulu (ES) 2020/852 tika grozīta Regula (ES) 2019/2088, nosakot, ka finanšu tirgus dalībniekiem, pirms līguma noslēgšanas un periodiski atklājot informāciju par finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kuri iegulda saimnieciskā darbībā, kas veicina vides mērķa sasniegšanu minētās regulas 2. panta 17. punkta nozīmē, ir jāiekļauj informācija par Regulā (ES) 2020/852 noteikto vides mērķi un apraksts par to, kā un cik lielā mērā finanšu produkta pamatā esošie ieguldījumi ir vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, kā norādīts minētās regulas 3. pantā. Turklāt Regulā (ES) 2019/2088 tagad arī noteikts, ka finanšu tirgus dalībniekiem, pirms līguma noslēgšanas un periodiski atklājot informāciju par finanšu produktiem, kas veicina vides raksturlielumus, ir jāiekļauj informācija, kas vajadzīga par finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kuri iegulda saimnieciskā darbībā, kas veicina vides mērķa sasniegšanu minētās regulas nozīmē. Ir jādod iespēja individuālajiem ieguldītājiem viegli salīdzināt pakāpes, kādās finanšu produkti veic ieguldījumus vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās. Tāpēc Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 1. un 2. punkta un 11. panta 2. punkta vajadzībām finanšu tirgus dalībniekiem dokumentu pielikumos vai informācijā, kas norādīta minētās regulas 6. panta 3. punktā un 11. panta 2. punktā, būtu jāiekļauj šādu ieguldījumu grafisks attēlojums, pamatojoties uz standartizētu rādītāju, kura skaitītāju veido vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās veikto ieguldījumu tirgus vērtība un kura saucēju veido visu ieguldījumu tirgus vērtība. Lai individuālajiem ieguldītājiem sniegtu uzticamu informāciju, skaitītājā būtu jāiekļauj ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās veikto ieguldījumu tirgus vērtība, kas atspoguļo šo ieguldījumu saņēmēju sabiedrību vides ziņā ilgtspējīgo saimniecisko darbību proporcionālo daudzumu, un ieņēmumus no parāda vērtspapīriem, ja parāda vērtspapīru noteikumos paredzēts, ka šie ieņēmumi jāizmanto vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām. Lai aptvertu visus ieguldījumus, ar kuriem var finansēt vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, vajadzētu būt iespējai skaitītājā iekļaut infrastruktūras aktīvus, nekustamā īpašuma aktīvus, vērtspapīrošanas aktīvus un ieguldījumus citos finanšu produktos, kā minēts Regulas (ES) 2020/852 5. panta pirmajā daļā un 6. panta pirmajā daļā. Tā kā trūkst uzticamu metodoloģiju, lai noteiktu, cik lielā mērā ar atvasinātajiem instrumentiem panāktie riska darījumi ir riska darījumi ar vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, šādi riska darījumi nebūtu jāiekļauj skaitītājā. Saucējam būtu jāiekļauj visu ieguldījumu tirgus vērtība.

| (34) | Pašlaik nav piemērotas metodoloģijas, lai aprēķinātu, cik lielā mērā riska darījumi ar centrālajām valdībām, centrālajām bankām un pārvalstiskiem emitentiem (“riska darījumi ar suverēniem subjektiem”) ir riska darījumi ar vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām. Lai palielinātu individuālo ieguldītāju informētību, ir lietderīgi aprēķināt un grafiski attēlot ieguldījumu apjomu vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās divos veidos. Pirmais veids ir ļaut skaitītājā iekļaut ieguldījumus parāda vērtspapīros, ko emitējušas centrālās valdības, centrālās bankas un pārvalstiski emitenti, ja parāda vērtspapīru noteikumi paredz, ka ieņēmumi jāizmanto vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, un saucējā iekļaut ieguldījumus parāda vērtspapīros, ko emitējušas centrālās valdības, centrālās bankas un pārvalstiski emitenti, neatkarīgi no ieņēmumu izmantošanas. Lai nodrošinātu sīkāku informāciju individuālo ieguldītāju ieguldījumu lēmumiem, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāpaskaidro, kāpēc daži riska darījumi ar suverēniem subjektiemnav ar vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām, tostarp, ja tas tā ir tāpēc, ka trūkst piemērotu metodoloģiju, lai aprēķinātu, cik lielā mērā šie riska darījumi ir riska darījumi ar vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām. Otrais veids ir izslēgt riska darījumi ar suverēniem subjektiem no skaitītāja un saucēja, tādējādi vēl vairāk uzlabojot finanšu produktu salīdzināmību un ļaujot individuālajiem ieguldītājiem novērtēt, cik lielā mērā finanšu produkti iegulda vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, neiekļaujot riska darījumus ar suverēniem subjektiem. |
| --- | --- |

(34)

Pašlaik nav piemērotas metodoloģijas, lai aprēķinātu, cik lielā mērā riska darījumi ar centrālajām valdībām, centrālajām bankām un pārvalstiskiem emitentiem (“riska darījumi ar suverēniem subjektiem”) ir riska darījumi ar vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām. Lai palielinātu individuālo ieguldītāju informētību, ir lietderīgi aprēķināt un grafiski attēlot ieguldījumu apjomu vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās divos veidos. Pirmais veids ir ļaut skaitītājā iekļaut ieguldījumus parāda vērtspapīros, ko emitējušas centrālās valdības, centrālās bankas un pārvalstiski emitenti, ja parāda vērtspapīru noteikumi paredz, ka ieņēmumi jāizmanto vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, un saucējā iekļaut ieguldījumus parāda vērtspapīros, ko emitējušas centrālās valdības, centrālās bankas un pārvalstiski emitenti, neatkarīgi no ieņēmumu izmantošanas. Lai nodrošinātu sīkāku informāciju individuālo ieguldītāju ieguldījumu lēmumiem, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāpaskaidro, kāpēc daži riska darījumi ar suverēniem subjektiemnav ar vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām, tostarp, ja tas tā ir tāpēc, ka trūkst piemērotu metodoloģiju, lai aprēķinātu, cik lielā mērā šie riska darījumi ir riska darījumi ar vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām. Otrais veids ir izslēgt riska darījumi ar suverēniem subjektiem no skaitītāja un saucēja, tādējādi vēl vairāk uzlabojot finanšu produktu salīdzināmību un ļaujot individuālajiem ieguldītājiem novērtēt, cik lielā mērā finanšu produkti iegulda vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, neiekļaujot riska darījumus ar suverēniem subjektiem.

| (35) | Finanšu tirgus dalībniekiem vajadzētu būt iespējai paļauties uz trešo personu datu sniedzējiem, ja uzņēmumi vēl nav izpildījuši Regulas (ES) 2020/852 8. pantā noteikto pienākumu atklāt informāciju par to, kā un cik lielā mērā to darbības ir saistītas ar saimnieciskajām darbībām, kas kvalificējamas kā vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības saskaņā ar minētās regulas 3. un 9. pantu. Lai novērtētu ieguldījumus ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, uz kurām neattiecas Regulas (ES) 2020/852 8. pantā noteiktā informācijas atklāšana, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jānovērtē un jāizmanto publiski paziņotie dati. Tikai tad, ja šādi dati nav pieejami, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāļauj izmantot datus, kas iegūti vai nu tieši no ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām, vai no trešām personām, visos gadījumos ar noteikumu, ka dati, kas darīti pieejami saskaņā ar šādu informācijas atklāšanu, ir līdzvērtīgi datiem, kas darīti pieejami saskaņā ar informācijas atklāšanu, kura sniegta atbilstoši minētajam 8. pantam. |
| --- | --- |

(35)

Finanšu tirgus dalībniekiem vajadzētu būt iespējai paļauties uz trešo personu datu sniedzējiem, ja uzņēmumi vēl nav izpildījuši Regulas (ES) 2020/852 8. pantā noteikto pienākumu atklāt informāciju par to, kā un cik lielā mērā to darbības ir saistītas ar saimnieciskajām darbībām, kas kvalificējamas kā vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības saskaņā ar minētās regulas 3. un 9. pantu. Lai novērtētu ieguldījumus ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, uz kurām neattiecas Regulas (ES) 2020/852 8. pantā noteiktā informācijas atklāšana, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jānovērtē un jāizmanto publiski paziņotie dati. Tikai tad, ja šādi dati nav pieejami, finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāļauj izmantot datus, kas iegūti vai nu tieši no ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām, vai no trešām personām, visos gadījumos ar noteikumu, ka dati, kas darīti pieejami saskaņā ar šādu informācijas atklāšanu, ir līdzvērtīgi datiem, kas darīti pieejami saskaņā ar informācijas atklāšanu, kura sniegta atbilstoši minētajam 8. pantam.

| (36) | Ir jānodrošina, ka finanšu produkti konsekventi atklāj informāciju par to, cik lielā mērā ieguldījumi ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kas ir nefinanšu uzņēmumi, ir ieguldījumi vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 3. un 9. pantu. Šajā nolūkā finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāizvēlas vai nu apgrozījuma, kapitālizdevumu vai darbības izdevumu proporcionālais daudzums, lai aprēķinātu galveno darbības rādītāju katram finanšu produktam ar mērķi izmērīt šo pakāpi, un viņiem minētā izvēle būtu jāatklāj dokumentu pielikumos vai informācijā, kas norādīta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā. Lai nodrošinātu finanšu produktu salīdzināmību un individuālajiem ieguldītājiem atvieglotu izpratni, galvenajam darbības rādītājam pēc noklusējuma vajadzētu būt apgrozījumam. Kapitālizdevumi vai darbības izdevumi būtu jāizmanto tikai tad, ja finanšu produkta iezīmes pamato šādu izmantojumu, jo īpaši, ja kapitālizdevumi vai darbības izdevumi ir reprezentatīvāki attiecībā uz to, cik lielā mērā minētie finanšu produkti iegulda vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, un ja šāds izmantojums ir paskaidrots. Attiecībā uz ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām, kas ir finanšu uzņēmumi, kā definēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/2178 (6) 1. panta 8. punktā, salīdzināmība būtu jāpanāk, pieprasot izmantot to pašu galveno darbības rādītāju tāda paša veida finanšu sabiedrībām. Apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām, kas veic nedzīvības apdrošināšanas parakstīšanas darbības, vajadzētu būt iespējai apvienot gan ieguldījumu, gan parakstīšanas galvenos darbības rādītājus vienā galvenajā darbības rādītājā. Nolūkā veicināt pārredzamību individuālajiem ieguldītājiem, ir jāpieprasa, lai periodiskā informācijas atklāšana par to, kā un cik lielā mērā finanšu produkta pamatā esošie ieguldījumi tiek veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, sniegtu salīdzinājumu ar ieguldījumu mērķproporcijām minētajās saimnieciskajās darbībās, kas atspoguļotas informācijas atklāšanā pirms līguma noslēgšanas. Lai nodrošinātu salīdzināmību un pārredzamību, periodiskajā informācijas atklāšanā būtu jānorāda, cik lielā mērā ieguldījumi šajās saimnieciskajās darbībās ir veikti pēc apgrozījuma, kapitālizdevumiem un darbības izdevumiem. |
| --- | --- |

(36)

Ir jānodrošina, ka finanšu produkti konsekventi atklāj informāciju par to, cik lielā mērā ieguldījumi ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kas ir nefinanšu uzņēmumi, ir ieguldījumi vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 3. un 9. pantu. Šajā nolūkā finanšu tirgus dalībniekiem būtu jāizvēlas vai nu apgrozījuma, kapitālizdevumu vai darbības izdevumu proporcionālais daudzums, lai aprēķinātu galveno darbības rādītāju katram finanšu produktam ar mērķi izmērīt šo pakāpi, un viņiem minētā izvēle būtu jāatklāj dokumentu pielikumos vai informācijā, kas norādīta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā. Lai nodrošinātu finanšu produktu salīdzināmību un individuālajiem ieguldītājiem atvieglotu izpratni, galvenajam darbības rādītājam pēc noklusējuma vajadzētu būt apgrozījumam. Kapitālizdevumi vai darbības izdevumi būtu jāizmanto tikai tad, ja finanšu produkta iezīmes pamato šādu izmantojumu, jo īpaši, ja kapitālizdevumi vai darbības izdevumi ir reprezentatīvāki attiecībā uz to, cik lielā mērā minētie finanšu produkti iegulda vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, un ja šāds izmantojums ir paskaidrots. Attiecībā uz ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām, kas ir finanšu uzņēmumi, kā definēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/2178 (6) 1. panta 8. punktā, salīdzināmība būtu jāpanāk, pieprasot izmantot to pašu galveno darbības rādītāju tāda paša veida finanšu sabiedrībām. Apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām, kas veic nedzīvības apdrošināšanas parakstīšanas darbības, vajadzētu būt iespējai apvienot gan ieguldījumu, gan parakstīšanas galvenos darbības rādītājus vienā galvenajā darbības rādītājā. Nolūkā veicināt pārredzamību individuālajiem ieguldītājiem, ir jāpieprasa, lai periodiskā informācijas atklāšana par to, kā un cik lielā mērā finanšu produkta pamatā esošie ieguldījumi tiek veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, sniegtu salīdzinājumu ar ieguldījumu mērķproporcijām minētajās saimnieciskajās darbībās, kas atspoguļotas informācijas atklāšanā pirms līguma noslēgšanas. Lai nodrošinātu salīdzināmību un pārredzamību, periodiskajā informācijas atklāšanā būtu jānorāda, cik lielā mērā ieguldījumi šajās saimnieciskajās darbībās ir veikti pēc apgrozījuma, kapitālizdevumiem un darbības izdevumiem.

| (37) | Šīs regulas noteikumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo tie visi attiecas uz informāciju, kas finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem ir jāsniedz saistībā ar informācijas atklāšanu, kura saistīta ar ilgtspēju finanšu pakalpojumu nozarē, kā noteikts Regulā (ES) 2019/2088. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaikus, un lai veicinātu to, ka finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem ir visaptverošs pārskats par saviem pienākumiem saskaņā ar minēto regulu, ir lietderīgi vienā regulā iekļaut visus regulatīvos tehniskos standartus, kas prasīti 2.a panta 3. punktā, 4. panta 6. punkta trešajā daļā, 4. panta 7. punkta otrajā daļā, 8. panta 3. punkta ceturtajā daļā, 8. panta 4. punkta ceturtajā daļā, 9. panta 5. punkta ceturtajā daļā, 9. panta 6. punkta ceturtajā daļā, 10. panta 2. punkta ceturtajā daļā, 11. panta 4. punkta ceturtajā daļā un 11. panta 5. punkta ceturtajā daļā. |
| --- | --- |

(37)

Šīs regulas noteikumi ir savstarpēji cieši saistīti, jo tie visi attiecas uz informāciju, kas finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem ir jāsniedz saistībā ar informācijas atklāšanu, kura saistīta ar ilgtspēju finanšu pakalpojumu nozarē, kā noteikts Regulā (ES) 2019/2088. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaikus, un lai veicinātu to, ka finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem ir visaptverošs pārskats par saviem pienākumiem saskaņā ar minēto regulu, ir lietderīgi vienā regulā iekļaut visus regulatīvos tehniskos standartus, kas prasīti 2.a panta 3. punktā, 4. panta 6. punkta trešajā daļā, 4. panta 7. punkta otrajā daļā, 8. panta 3. punkta ceturtajā daļā, 8. panta 4. punkta ceturtajā daļā, 9. panta 5. punkta ceturtajā daļā, 9. panta 6. punkta ceturtajā daļā, 10. panta 2. punkta ceturtajā daļā, 11. panta 4. punkta ceturtajā daļā un 11. panta 5. punkta ceturtajā daļā.

| (38) | Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (turpmāk “Eiropas uzraudzības iestādes”). |
| --- | --- |

(38)

Šī regula ir balstīta uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (turpmāk “Eiropas uzraudzības iestādes”).

| (39) | Eiropas uzraudzības iestāžu apvienotā komiteja, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (7) 54. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (8) 54. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (9) 54. pantā, ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas, Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1094/2010 37. pantu, un Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupa, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantu, konsultāciju. |
| --- | --- |

(39)

Eiropas uzraudzības iestāžu apvienotā komiteja, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (7) 54. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 (8) 54. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (9) 54. pantā, ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas, Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas nozares ieinteresēto personu grupas, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1094/2010 37. pantu, un Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupa, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantu, konsultāciju.

| (40) | Ir jādod iespēja finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem pielāgoties šajā deleģētajā regulā noteiktajām prasībām. Tāpēc tās piemērošanas datums būtu jāatliek līdz 2023. gada 1. janvārim. Tomēr finanšu tirgus dalībniekiem, kuri ir ņēmuši vērā ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, kā minēts Regulas (ES) 2019/2088 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai kā prasīts noteikts minētās regulas 4. panta 3. vai 4. punktā, ir līdz 2022. gada 31. decembrim jāuzliek pienākums līdz 2023. gada 30. jūnijam pirmo reizi publicēt informāciju par minēto ietekmi savās tīmekļa vietnēs atsevišķās iedaļās “Paziņojums par ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem” par periodu no 2022. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

(40)

Ir jādod iespēja finanšu tirgus dalībniekiem un finanšu konsultantiem pielāgoties šajā deleģētajā regulā noteiktajām prasībām. Tāpēc tās piemērošanas datums būtu jāatliek līdz 2023. gada 1. janvārim. Tomēr finanšu tirgus dalībniekiem, kuri ir ņēmuši vērā ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, kā minēts Regulas (ES) 2019/2088 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai kā prasīts noteikts minētās regulas 4. panta 3. vai 4. punktā, ir līdz 2022. gada 31. decembrim jāuzliek pienākums līdz 2023. gada 30. jūnijam pirmo reizi publicēt informāciju par minēto ietekmi savās tīmekļa vietnēs atsevišķās iedaļās “Paziņojums par ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem” par periodu no 2022. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

DEFINĪCIJAS UN VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “finanšu uzņēmums” ir AIFP, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (10) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, pārvaldības sabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (11) 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ieguldījumu sabiedrība, kurai piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 27., 28. un 29. pantu un kas tās pārvaldībai nav izraudzījusies pārvaldības sabiedrību, kurai piešķirta atļauja saskaņā ar minētās direktīvas 6., 7. un 8. pantu, kredītiestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (12) 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā, apdrošināšanas sabiedrība, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (13) 13. panta 1. punktā, pārapdrošināšanas sabiedrība, kas definēta Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 4. punktā, vai jebkura trešās valsts vienība, kas veic līdzīgas darbības, ir pakļauta trešās valsts tiesību aktiem un ko uzrauga trešās valsts uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

1)

“finanšu uzņēmums” ir AIFP, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (10) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, pārvaldības sabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (11) 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ieguldījumu sabiedrība, kurai piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 27., 28. un 29. pantu un kas tās pārvaldībai nav izraudzījusies pārvaldības sabiedrību, kurai piešķirta atļauja saskaņā ar minētās direktīvas 6., 7. un 8. pantu, kredītiestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (12) 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā, ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā, apdrošināšanas sabiedrība, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (13) 13. panta 1. punktā, pārapdrošināšanas sabiedrība, kas definēta Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 4. punktā, vai jebkura trešās valsts vienība, kas veic līdzīgas darbības, ir pakļauta trešās valsts tiesību aktiem un ko uzrauga trešās valsts uzraudzības iestāde;

10

11

12

13

| 2) | “nefinanšu uzņēmums” ir uzņēmums, kas nav 1. punktā definēts finanšu uzņēmums; |
| --- | --- |

2)

“nefinanšu uzņēmums” ir uzņēmums, kas nav 1. punktā definēts finanšu uzņēmums;

| 3) | “riska darījums ar suverēnu subjektu” ir riska darījums ar centrālajām valdībām, centrālajām bankām un pārvalstiskiem emitentiem; |
| --- | --- |

3)

“riska darījums ar suverēnu subjektu” ir riska darījums ar centrālajām valdībām, centrālajām bankām un pārvalstiskiem emitentiem;

| 4) | “vides ziņā ilgtspējīga saimnieciskā darbība” ir Regulas (ES) 2020/852 3. pantā noteiktajām prasībām atbilstoša saimnieciska darbība; |
| --- | --- |

4)

“vides ziņā ilgtspējīga saimnieciskā darbība” ir Regulas (ES) 2020/852 3. pantā noteiktajām prasībām atbilstoša saimnieciska darbība;

| 5) | “pārejas saimnieciskā darbība” ir Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā noteiktajām prasībām atbilstoša saimnieciskā darbība; |
| --- | --- |

5)

“pārejas saimnieciskā darbība” ir Regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktā noteiktajām prasībām atbilstoša saimnieciskā darbība;

| 6) | “veicinoša saimnieciskā darbība” ir Regulas (ES) 2020/852 16. pantā noteiktajām prasībām atbilstoša saimnieciskā darbība. |
| --- | --- |

6)

“veicinoša saimnieciskā darbība” ir Regulas (ES) 2020/852 16. pantā noteiktajām prasībām atbilstoša saimnieciskā darbība.

2. pants

Informācijas sniegšanas vispārīgie principi

1.   Finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti sniedz šajā regulā prasīto informāciju bez maksas un viegli pieejamā, nediskriminējošā, viegli uztveramā, vienkāršā, kodolīgā, saprotamā, taisnīgā, skaidrā un nemaldinošā veidā. Finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti sniedz un izklāsta šajā regulā prasīto informāciju viegli lasāmā veidā, izmanto salasāma lieluma rakstzīmes un izmanto stilu, kas atvieglo tā izpratni. Finanšu tirgus dalībnieki var pielāgot šīs regulas I līdz V pielikumā iekļautajās veidnēs izmantoto rakstzīmju krāsas un lielumu un šriftu.

2.   Finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti sniedz šajā regulā prasīto informāciju elektroniskā formātā, kurā var veikt meklēšanu, ja vien Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā un 11. panta 2. punktā minētajos nozaru tiesību aktos nav noteikts citādi.

3.   Finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti nodrošina, ka saskaņā ar šo regulu to tīmekļa vietnēs publicētā informācija ir aktuāla. Viņi skaidri norāda informācijas publicēšanas datumu un atjaunināšanas datumu. Ja šo informāciju sniedz kā lejupielādējamu datni, finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti datnes nosaukumā norāda versijas vēsturi.

4.   Finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti, atsaucoties uz vienībām vai finanšu produktiem informācijā, kas sniegta saskaņā ar šo regulu, norāda juridiskās personas identifikatorus (LEI) un starptautiskos vērtspapīru identifikācijas numurus (ISIN), ja tādi ir pieejami.

3. pants

Atsauces etaloni ar grozu indeksiem

Ja indeksu, kas izraudzīts par atsauces etalonu, veido indeksu grozs, finanšu tirgus dalībnieki un finanšu konsultanti sniedz informāciju par minēto indeksu attiecībā uz šo grozu un katru indeksu šajā grozā.

II NODAĻA

PĀRREDZAMĪBA SAISTĪBĀ AR NEGATĪVO IETEKMI UZ ILGTSPĒJAS FAKTORIEM

1. IEDAĻA

Finanšu tirgus dalībnieki

4. pants

Finanšu tirgus dalībnieku paziņojums, ka viņi ņem vērā savu ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem

1.   Līdz katra gada 30. jūnijam finanšu tirgus dalībnieki, kas minēti Regulas (ES) 2019/2088 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 4. panta 3. vai 4. punktā, savā tīmekļa vietnē atsevišķā iedaļā ar nosaukumu: “Paziņojums par ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem”, publicē informāciju, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 4. panta 2., 3. un 4. punktā un šīs regulas 4.–10. pantā. Minētā informācija aptver periodu no iepriekšējā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, un to publicē šīs regulas 23. pantā minētajā iedaļā “Ar ilgtspēju saistītas informācijas atklāšana”.

2.   Finanšu tirgus dalībnieki 1. punktā minēto paziņojumu publicē I pielikuma 1. tabulā noteiktās veidnes formātā.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, finanšu tirgus dalībnieku, kas pirmo reizi publicē Regulas (ES) 2019/2088 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 4. panta 3. vai 4. punktā minēto paziņojumu, 1. punktā minētā informācija aptver periodu no dienas, kad pirmo reizi tika ņemta vērā ieguldījumu lēmumu svarīgākā negatīvā ietekme uz ilgtspējas faktoriem, līdz attiecīgā gada 31. decembrim. Minētie finanšu tirgus dalībnieki publicē informāciju par 1. punktā minēto paziņojumu līdz nākamā gada 30. jūnijam.

5. pants

Kopsavilkuma iedaļa

I pielikuma 1. tabulas kopsavilkuma iedaļā finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju:

| a) | tā finanšu tirgus dalībnieka nosaukumu, uz kuru attiecas paziņojums par negatīvo ietekmi uz ilgtspēju; |
| --- | --- |

a)

tā finanšu tirgus dalībnieka nosaukumu, uz kuru attiecas paziņojums par negatīvo ietekmi uz ilgtspēju;

| b) | to, ka tiek ņemta vērā svarīgākā negatīvā ietekme uz ilgtspējas faktoriem; |
| --- | --- |

b)

to, ka tiek ņemta vērā svarīgākā negatīvā ietekme uz ilgtspējas faktoriem;

| c) | paziņojuma atsauces periodu; |
| --- | --- |

c)

paziņojuma atsauces periodu;

| d) | kopsavilkumu par svarīgāko negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

d)

kopsavilkumu par svarīgāko negatīvo ietekmi.

I pielikuma 1. tabulas kopsavilkuma iedaļu sagatavo visās šajās valodās:

| a) | vienā no finanšu tirgus dalībnieka piederības dalībvalsts oficiālajām valodām un, ja tā atšķiras, papildu valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā; |
| --- | --- |

a)

vienā no finanšu tirgus dalībnieka piederības dalībvalsts oficiālajām valodām un, ja tā atšķiras, papildu valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā;

| b) | ja finanšu tirgus dalībnieka finanšu produkts ir pieejams uzņēmējā dalībvalstī – vienā no uzņēmējas dalībvalsts oficiālajām valodām. |
| --- | --- |

b)

ja finanšu tirgus dalībnieka finanšu produkts ir pieejams uzņēmējā dalībvalstī – vienā no uzņēmējas dalībvalsts oficiālajām valodām.

Kopsavilkuma iedaļas garums izdrukātā veidā nepārsniedz divas A4 formāta lappuses.

6. pants

Apraksts par ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem

1.   I pielikuma 1. tabulas iedaļā “Apraksts par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem” finanšu tirgus dalībnieki aizpilda visas ailes, kas attiecas uz rādītājiem, kuri saistīti ar viņu ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, un tie pievieno visu turpmāk minēto:

| a) | informāciju par vienu vai vairākiem papildu klimata un citiem ar vidi saistītiem rādītājiem, kā noteikts I pielikuma 2. tabulā; |
| --- | --- |

a)

informāciju par vienu vai vairākiem papildu klimata un citiem ar vidi saistītiem rādītājiem, kā noteikts I pielikuma 2. tabulā;

| b) | informāciju par vienu vai vairākiem papildu rādītājiem attiecībā uz sociāliem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu, korupcijas un kukuļošanas apkarošanas jautājumiem, kā izklāstīts I pielikuma 3. tabulā; |
| --- | --- |

b)

informāciju par vienu vai vairākiem papildu rādītājiem attiecībā uz sociāliem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem, cilvēktiesību ievērošanu, korupcijas un kukuļošanas apkarošanas jautājumiem, kā izklāstīts I pielikuma 3. tabulā;

| c) | informāciju par jebkuriem citiem rādītājiem, kurus izmanto, lai identificētu un novērtētu papildu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoru. |
| --- | --- |

c)

informāciju par jebkuriem citiem rādītājiem, kurus izmanto, lai identificētu un novērtētu papildu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoru.

2.   I pielikuma 1. tabulas iedaļā “Apraksts par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem” finanšu tirgus dalībnieki apraksta darbības, kas veiktas periodā no iepriekšējā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, un plānotās darbības vai noteiktos mērķus nākamajam periodam no 1. janvāra līdz 31. decembrim, lai novērstu vai samazinātu konstatēto svarīgāko negatīvo ietekmi.

3.   I pielikuma 1. tabulas iedaļā “Apraksts par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem” slejā “Ietekme” finanšu tirgus dalībnieki iekļauj ietekmes rādītāju, kas ir ietekmes vidējais rādītājs 31. martā, 30. jūnijā, 30. septembrī un 31. decembrī par katru periodu no 1. janvāra līdz 31. decembrim.

7. pants

Apraksts par politiku, ar kuru identificē ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem un nosaka prioritāti tai

1.   I pielikuma 1. tabulas iedaļā “Apraksts par politiku, ar kuru identificē svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem un nosaka prioritāti tai” finanšu tirgus dalībnieki apraksta savu politiku, ko izmanto, lai identificētu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem un piešķirtu prioritāti tai, un to, kā šī politika tiek aktualizēta un piemērota, tostarp norādot visu turpmāk minēto:

| a) | datumu, kurā finanšu tirgus dalībnieka pārvaldības struktūra apstiprinājusi minēto politiku; |
| --- | --- |

a)

datumu, kurā finanšu tirgus dalībnieka pārvaldības struktūra apstiprinājusi minēto politiku;

| b) | to, kā tiek sadalīta atbildība par minētās politikas īstenošanu organizatoriskās stratēģijās un procedūrās; |
| --- | --- |

b)

to, kā tiek sadalīta atbildība par minētās politikas īstenošanu organizatoriskās stratēģijās un procedūrās;

| c) | metodoloģiju 6. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto rādītāju atlasei un 6. panta 1. punktā minētās svarīgākās negatīvās ietekmes identificēšanai un novērtēšanai, un jo īpaši skaidrojumu par to, kā minētajās metodoloģijās tiek ņemta vērā minētās svarīgākās negatīvās ietekmes rašanās varbūtība un smagums, tostarp tās potenciāli neatgriezeniskā būtība; |
| --- | --- |

c)

metodoloģiju 6. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto rādītāju atlasei un 6. panta 1. punktā minētās svarīgākās negatīvās ietekmes identificēšanai un novērtēšanai, un jo īpaši skaidrojumu par to, kā minētajās metodoloģijās tiek ņemta vērā minētās svarīgākās negatīvās ietekmes rašanās varbūtība un smagums, tostarp tās potenciāli neatgriezeniskā būtība;

| d) | jebkādu saistīto kļūdas pielaidi šā punkta c) apakšpunktā minētajās metodoloģijās, paskaidrojot šo pielaidi; |
| --- | --- |

d)

jebkādu saistīto kļūdas pielaidi šā punkta c) apakšpunktā minētajās metodoloģijās, paskaidrojot šo pielaidi;

| e) | izmantotos datu avotus. |
| --- | --- |

e)

izmantotos datu avotus.

2.   Ja informācija, kas attiecas uz kādu no izmantotajiem rādītājiem, nav viegli pieejama, finanšu tirgus dalībnieki I pielikuma 1. tabulas iedaļā “Apraksts par politiku, ar kuru identificē svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem un nosaka prioritāti tai” iekļauj sīku informāciju par labākajiem centieniem iegūt informāciju vai nu tieši no ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām, vai veicot papildu izpēti, sadarbojoties ar trešo personu datu sniedzējiem vai ārējiem ekspertiem, vai izdarot pamatotus pieņēmumus.

8. pants

Iedaļa par iesaistīšanas politiku

1.   I pielikuma 1. tabulas iedaļā “Iesaistīšanas politika” finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju:

| a) | attiecīgā gadījumā īsu kopsavilkumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/36/EK (14) 3.g pantā minēto iesaistīšanas politiku; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā gadījumā īsu kopsavilkumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/36/EK (14) 3.g pantā minēto iesaistīšanas politiku;

| b) | īsu kopsavilkumu par jebkuru citu iesaistīšanas politiku, lai mazinātu svarīgāko negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

b)

īsu kopsavilkumu par jebkuru citu iesaistīšanas politiku, lai mazinātu svarīgāko negatīvo ietekmi.

2.   Šā panta 1. punktā minētais īsais kopsavilkums apraksta visu turpmāk minēto:

| a) | negatīvās ietekmes rādītājus, kas ņemti vērā 1. punktā minētajā iesaistīšanas politikā; |
| --- | --- |

a)

negatīvās ietekmes rādītājus, kas ņemti vērā 1. punktā minētajā iesaistīšanas politikā;

| b) | to, kā šī iesaistīšanas politika tiks pielāgota, ja netiks samazināta svarīgākā negatīvā ietekme vairāk nekā vienā periodā, par kuru sniegts ziņojums. |
| --- | --- |

b)

to, kā šī iesaistīšanas politika tiks pielāgota, ja netiks samazināta svarīgākā negatīvā ietekme vairāk nekā vienā periodā, par kuru sniegts ziņojums.

9. pants

Iedaļa par atsaucēm uz starptautiskajiem standartiem

1.   I pielikuma 1. tabulas iedaļā “Atsauces uz starptautiskajiem standartiem” finanšu tirgus dalībnieki apraksta, vai un kādā mērā tie ievēro atbildīgas darījumdarbības kodeksus un starptautiski atzītus standartus attiecībā uz uzticamības pārbaudi un ziņošanu un attiecīgā gadījumā to, cik lielā mērā tie atbilst Parīzes nolīguma mērķiem.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā aprakstā iekļauj informāciju par visu turpmāk minēto:

| a) | rādītājus, ko izmanto, lai ņemtu vērā svarīgāko negatīvo ietekmi uz 6. panta 1. punktā minētajiem ilgtspējas faktoriem, ar kuriem mēra ievērošanu vai atbilstību, kas minēta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

rādītājus, ko izmanto, lai ņemtu vērā svarīgāko negatīvo ietekmi uz 6. panta 1. punktā minētajiem ilgtspējas faktoriem, ar kuriem mēra ievērošanu vai atbilstību, kas minēta 1. punktā;

| b) | metodoloģiju un datus, kas izmantoti, lai izmērītu 1. punktā minēto ievērošanu vai atbilstību, tostarp tvēruma aprakstu, datu avotus un to, kā metodoloģijā tika izmantotas prognozes par ieguldījumu saņēmēju sabiedrību svarīgāko negatīvo ietekmi; |
| --- | --- |

b)

metodoloģiju un datus, kas izmantoti, lai izmērītu 1. punktā minēto ievērošanu vai atbilstību, tostarp tvēruma aprakstu, datu avotus un to, kā metodoloģijā tika izmantotas prognozes par ieguldījumu saņēmēju sabiedrību svarīgāko negatīvo ietekmi;

| c) | to, vai tiek izmantots uz nākotni vērsts klimata scenārijs, un, ja tā ir, šā scenārija nosaukumu un sagatavotāju un laiku, kad tas tika izstrādāts; |
| --- | --- |

c)

to, vai tiek izmantots uz nākotni vērsts klimata scenārijs, un, ja tā ir, šā scenārija nosaukumu un sagatavotāju un laiku, kad tas tika izstrādāts;

| d) | ja netiek izmantots uz nākotni vērsts klimata scenārijs, – paskaidrojumu par to, kāpēc finanšu tirgus dalībnieks uzskata uz nākotni vērstus klimata scenārijus par nebūtiskiem. |
| --- | --- |

d)

ja netiek izmantots uz nākotni vērsts klimata scenārijs, – paskaidrojumu par to, kāpēc finanšu tirgus dalībnieks uzskata uz nākotni vērstus klimata scenārijus par nebūtiskiem.

10. pants

Vēsturiskais salīdzinājums

I pielikuma 1. tabulas iedaļā “Apraksts par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem” finanšu tirgus dalībnieki, kas ir aprakstījuši negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem periodā pirms tā perioda, par kuru jāatklāj informācija saskaņā ar 6. pantu, sniedz ziņojuma perioda vēsturisko salīdzinājumu ar iepriekšējo periodu, par kuru sniegts ziņojums, un pēc tam ar katru iepriekšējo periodu, par kuru sniegts ziņojums, līdz pat pēdējiem pieciem iepriekšējiem periodiem.

2. IEDAĻA

Finanšu konsultanti

11. pants

Finanšu konsultantu paziņojums, ka viņi apdrošināšanas vai ieguldījumu konsultācijās ņem vērā svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem

1.   Finanšu konsultanti, kas minēti Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 11. punkta a) un b) apakšpunktā un kas piemēro minētās regulas 4. panta 5. punkta a) apakšpunktu, minētās regulas 4. panta 5. punkta a) apakšpunktā norādīto informāciju publicē savas tīmekļa vietnes atsevišķā iedaļā “Paziņojums par apdrošināšanas konsultāciju svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem”.

2.   Finanšu konsultanti, kas minēti Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 11. punkta c) līdz f) apakšpunktā un kas piemēro minētās regulas 4. panta 5. punkta a) apakšpunktu, minētās regulas 4. panta 5. punkta a) apakšpunktā norādīto informāciju publicē savas tīmekļa vietnes atsevišķā iedaļā “Paziņojums par ieguldījumu konsultāciju svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem”.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētajā paziņojumā un informācijā iekļauj sīkākus datus par procesu, ko finanšu konsultanti izmanto, lai atlasītu finanšu produktus, par kuriem tie sniedz konsultācijas, tostarp norādot visu turpmāk minēto:

| a) | to, kā finanšu konsultanti izmanto informāciju, kuru saskaņā ar šo regulu publicējuši finanšu tirgus dalībnieki; |
| --- | --- |

a)

to, kā finanšu konsultanti izmanto informāciju, kuru saskaņā ar šo regulu publicējuši finanšu tirgus dalībnieki;

| b) | to, vai finanšu konsultanti sarindo un atlasa finanšu produktus, pamatojoties uz I pielikuma 1. tabulā uzskaitītajiem rādītājiem un jebkādiem papildu rādītājiem, un attiecīgā gadījumā izmantotās sarindošanas un atlases metodoloģijas aprakstu; |
| --- | --- |

b)

to, vai finanšu konsultanti sarindo un atlasa finanšu produktus, pamatojoties uz I pielikuma 1. tabulā uzskaitītajiem rādītājiem un jebkādiem papildu rādītājiem, un attiecīgā gadījumā izmantotās sarindošanas un atlases metodoloģijas aprakstu;

| c) | jebkādus kritērijus vai robežvērtības, kuru pamatā ir I pielikuma 1. tabulā uzskaitītā svarīgākā negatīvā ietekme un kurus izmanto, lai atlasītu finanšu produktus vai sniegtu konsultācijas par tiem. |
| --- | --- |

c)

jebkādus kritērijus vai robežvērtības, kuru pamatā ir I pielikuma 1. tabulā uzskaitītā svarīgākā negatīvā ietekme un kurus izmanto, lai atlasītu finanšu produktus vai sniegtu konsultācijas par tiem.

3. IEDAĻA

Finanšu tirgus dalībnieku paziņojums, ka viņi neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, un finanšu konsultantu paziņojums, ka viņi savās ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem

12. pants

Finanšu tirgus dalībnieku paziņojums, ka viņi neņem vērā savu ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem

1.   Finanšu tirgus dalībnieki, kas minēti Regulas (ES) 2019/2088 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, minētās regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādīto informāciju publicē savas tīmekļa vietnes atsevišķā iedaļā “Pieņemot ieguldījumu lēmumus, nav ņemta vērā negatīvā ietekme uz ilgtspējas faktoriem”.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā paziņojumā iekļauj visus šos elementus:

| a) | viegli uztveramu paziņojumu, ka finanšu tirgus dalībnieks, pieņemot ieguldījumu lēmumus, neņem vērā to negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem; |
| --- | --- |

a)

viegli uztveramu paziņojumu, ka finanšu tirgus dalībnieks, pieņemot ieguldījumu lēmumus, neņem vērā to negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem;

| b) | iemeslus, kāpēc finanšu tirgus dalībnieks, pieņemot ieguldījumu lēmumus, neņem vērā to negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, un attiecīgā gadījumā informāciju par to, vai finanšu tirgus dalībnieks plāno ņemt vērā šādu negatīvu ietekmi, atsaucoties uz I pielikuma 1. tabulā uzskaitītajiem rādītājiem, un, ja tā, tad kad. |
| --- | --- |

b)

iemeslus, kāpēc finanšu tirgus dalībnieks, pieņemot ieguldījumu lēmumus, neņem vērā to negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, un attiecīgā gadījumā informāciju par to, vai finanšu tirgus dalībnieks plāno ņemt vērā šādu negatīvu ietekmi, atsaucoties uz I pielikuma 1. tabulā uzskaitītajiem rādītājiem, un, ja tā, tad kad.

13. pants

Finanšu konsultantu paziņojums, ka viņi savās ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem

1.   Finanšu konsultanti, kas minēti Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 11. punkta a) un b) apakšpunktā un kas piemēro minētās regulas 4. panta 5. punkta b) apakšpunktu, minētās regulas 4. panta 5. punkta b) apakšpunktā norādīto informāciju publicē savas tīmekļa vietnes atsevišķā iedaļā “Sniedzot apdrošināšanas konsultācijas, nav ņemta vērā negatīvā ietekme uz ilgtspējas faktoriem”.

2.   Finanšu konsultanti, kas minēti Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 11. punkta c) līdz f) apakšpunktā un kas piemēro minētās regulas 4. panta 5. punkta b) apakšpunktu, minētās regulas 4. panta 5. punkta b) apakšpunktā norādīto informāciju publicē savas tīmekļa vietnes atsevišķā iedaļā “Sniedzot ieguldījumu konsultācijas, nav ņemta vērā negatīvā ietekme uz ilgtspējas faktoriem”.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētajā paziņojumā un informācijā iekļauj visus šādus datus:

| a) | viegli uztveramu paziņojumu, ka finanšu konsultants savās ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem; |
| --- | --- |

a)

viegli uztveramu paziņojumu, ka finanšu konsultants savās ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem;

| b) | iemeslus, kāpēc finanšu konsultants savās ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, un attiecīgā gadījumā informāciju par to, vai finanšu konsultants plāno ņemt vērā šādu negatīvu ietekmi, atsaucoties uz I pielikuma 1. tabulā uzskaitītajiem rādītājiem, un, ja tā, tad kad. |
| --- | --- |

b)

iemeslus, kāpēc finanšu konsultants savās ieguldījumu vai apdrošināšanas konsultācijās neņem vērā ieguldījumu lēmumu negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, un attiecīgā gadījumā informāciju par to, vai finanšu konsultants plāno ņemt vērā šādu negatīvu ietekmi, atsaucoties uz I pielikuma 1. tabulā uzskaitītajiem rādītājiem, un, ja tā, tad kad.

III NODAĻA

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR PRODUKTU PIRMS LĪGUMA NOSLĒGŠANAS

1. IEDAĻA

Vides vai sociālo raksturlielumu veicināšana

14. pants

Finanšu tirgus dalībnieku sniegta informācija pirms līguma noslēgšanas, kas jāatklāj saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2088 8. panta 1., 2. un 2.a punktu

1.   Informāciju, kas jāatklāj saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2088 8. panta 1., 2. un 2.a punktu, finanšu tirgus dalībnieki uzrāda šīs regulas II pielikumā noteiktās veidnes formātā. Minēto informāciju pievieno dokumentu pielikumā vai informācijā, kas norādīta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā.

2.   Finanšu tirgus dalībnieki dokumentu pamatdaļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, iekļauj viegli uztveramu paziņojumu par to, ka minēto dokumentu pielikumā vai minētajā informācijā ir pieejami dati par vides vai sociālajiem raksturlielumiem.

3.   Dokumentu pielikuma sākumā vai informācijā, kas norādīta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju:

| a) | to, vai ar finanšu produktu plānots veikt jebkādus ilgtspējīgus ieguldījumus; |
| --- | --- |

a)

to, vai ar finanšu produktu plānots veikt jebkādus ilgtspējīgus ieguldījumus;

| b) | to, vai ar finanšu produktu veicina vides vai sociālos raksturlielumus, bet tā mērķis nav ilgtspējīgs ieguldījums. |
| --- | --- |

b)

to, vai ar finanšu produktu veicina vides vai sociālos raksturlielumus, bet tā mērķis nav ilgtspējīgs ieguldījums.

15. pants

Informācija par ilgtspējīgiem ieguldījumiem, ko attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides raksturlielumus, norāda aktīvu izvietojuma iedaļā

1.   Attiecībā uz Regulas (ES) 2020/852 6. panta pirmajā daļā minētajiem finanšu produktiem finanšu tirgus dalībnieki II pielikumā iekļautajā veidnē iedaļā “Kāda minimālā mērā ilgtspējīgi ieguldījumi, kuriem ir vides mērķis, ir ES taksonomijai atbilstīgi?” norāda visu turpmāk minēto:

| a) | grafisku attēlojumu sektoru diagrammas veidā, kurā attēloti šādi elementi:






  i) | pakāpe, kādā apkopotie ieguldījumi ir ieguldījumi vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, kā aprēķināts saskaņā ar šīs regulas 17. panta 1.–4. punktu; |
| --- | --- | --- |

a)

grafisku attēlojumu sektoru diagrammas veidā, kurā attēloti šādi elementi:

i)

pakāpe, kādā apkopotie ieguldījumi ir ieguldījumi vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, kā aprēķināts saskaņā ar šīs regulas 17. panta 1.–4. punktu;

| ii) | pakāpe, kādā apkopotie ieguldījumi, izņemot suverēno subjektu riska darījumus, ir ieguldījumi vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, kā aprēķināts saskaņā ar šīs regulas 17. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

ii)

pakāpe, kādā apkopotie ieguldījumi, izņemot suverēno subjektu riska darījumus, ir ieguldījumi vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, kā aprēķināts saskaņā ar šīs regulas 17. panta 5. punktu.

| b) | aprakstu par ieguldījumiem, kas ir pamatā finanšu produktiem, kuri ir vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, tostarp par to, vai minēto ieguldījumu atbilstība Regulas (ES) 2020/852 3. pantā noteiktajām prasībām būs atkarīga no viena vai vairāku revidentu sniegta apliecinājuma vai vienas vai vairāku trešo personu veiktas pārbaudes, un, ja tā, tad šā revidenta vai trešās personas vārdu(-s), uzvārdu(-s); |
| --- | --- |

b)

aprakstu par ieguldījumiem, kas ir pamatā finanšu produktiem, kuri ir vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, tostarp par to, vai minēto ieguldījumu atbilstība Regulas (ES) 2020/852 3. pantā noteiktajām prasībām būs atkarīga no viena vai vairāku revidentu sniegta apliecinājuma vai vienas vai vairāku trešo personu veiktas pārbaudes, un, ja tā, tad šā revidenta vai trešās personas vārdu(-s), uzvārdu(-s);

| c) | ja finanšu produkti iegulda saimnieciskās darbībās, kas nav vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – saprotamu skaidrojumu par šādas rīcības iemesliem; |
| --- | --- |

c)

ja finanšu produkti iegulda saimnieciskās darbībās, kas nav vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – saprotamu skaidrojumu par šādas rīcības iemesliem;

| d) | ja finanšu produktiem ir riska darījumi ar suverēniem subjektiem un ja finanšu tirgus dalībnieks nevar novērtēt, cik lielā mērā šie riska darījumi veicina vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – aprakstošu paskaidrojumu par to ieguldījumu, kas veido minētos riska darījumus, proporcionālo daudzumu kopējos ieguldījumos. |
| --- | --- |

d)

ja finanšu produktiem ir riska darījumi ar suverēniem subjektiem un ja finanšu tirgus dalībnieks nevar novērtēt, cik lielā mērā šie riska darījumi veicina vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – aprakstošu paskaidrojumu par to ieguldījumu, kas veido minētos riska darījumus, proporcionālo daudzumu kopējos ieguldījumos.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām finanšu tirgus dalībnieki izmanto:

| a) | to pašu galveno darbības rādītāju apkopotajiem ieguldījumiem nefinanšu uzņēmumos; |
| --- | --- |

a)

to pašu galveno darbības rādītāju apkopotajiem ieguldījumiem nefinanšu uzņēmumos;

| b) | to pašu galveno darbības rādītāju apkopotiem ieguldījumiem tā paša veida finanšu uzņēmumos. |
| --- | --- |

b)

to pašu galveno darbības rādītāju apkopotiem ieguldījumiem tā paša veida finanšu uzņēmumos.

Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībām, kas veic nedzīvības apdrošināšanas parakstīšanas darbības, galvenais darbības rādītājs var apvienot ieguldījumu un parakstīšanas galvenos darbības rādītājus saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2178 6. pantu.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta vajadzībām aprakstā iekļauj visu turpmāk minēto:

| a) | attiecībā uz ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām, kas ir nefinanšu uzņēmumi, – to, vai pakāpe, kādā ieguldījumi ir veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, tiek mērīta pēc apgrozījuma, vai arī finanšu tirgus dalībnieks, ņemot vērā finanšu produkta iezīmes, ir nolēmis, ka tiek sniegts reprezentatīvāks aprēķins, ja šo pakāpi mēra pēc kapitālizdevumiem vai darbības izdevumiem, un šāda lēmuma pamatojumu, tostarp paskaidrojumu, kāpēc minētais lēmums ir piemērots ieguldītājiem šajā finanšu produktā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām, kas ir nefinanšu uzņēmumi, – to, vai pakāpe, kādā ieguldījumi ir veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, tiek mērīta pēc apgrozījuma, vai arī finanšu tirgus dalībnieks, ņemot vērā finanšu produkta iezīmes, ir nolēmis, ka tiek sniegts reprezentatīvāks aprēķins, ja šo pakāpi mēra pēc kapitālizdevumiem vai darbības izdevumiem, un šāda lēmuma pamatojumu, tostarp paskaidrojumu, kāpēc minētais lēmums ir piemērots ieguldītājiem šajā finanšu produktā;

| b) | ja informācija par pakāpi, kādā ieguldījumi tiek veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, nav viegli pieejama ieguldījumu saņēmēju sabiedrību publiski atklātajā informācijā, datus par to, vai finanšu tirgus dalībnieks ir ieguvis līdzvērtīgu informāciju tieši no ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām vai no trešo personu pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

b)

ja informācija par pakāpi, kādā ieguldījumi tiek veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, nav viegli pieejama ieguldījumu saņēmēju sabiedrību publiski atklātajā informācijā, datus par to, vai finanšu tirgus dalībnieks ir ieguvis līdzvērtīgu informāciju tieši no ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām vai no trešo personu pakalpojumu sniedzējiem;

| c) | ieguldījumu, kas veikti pārejas saimnieciskajās darbībās un veicinošās saimnieciskās darbībās, minimālo proporcionālo daļu sadalījumu, kas katrā gadījumā izteikts procentos no visiem finanšu produkta ieguldījumiem. |
| --- | --- |

c)

ieguldījumu, kas veikti pārejas saimnieciskajās darbībās un veicinošās saimnieciskās darbībās, minimālo proporcionālo daļu sadalījumu, kas katrā gadījumā izteikts procentos no visiem finanšu produkta ieguldījumiem.

16. pants

Informācija par ilgtspējīgiem ieguldījumiem, ko norāda finanšu produktu, kas veicina sociālos raksturlielumus, aktīvu izvietojuma iedaļā

Attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus un kas iekļauj saistības attiecībā uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem ar sociālu mērķi, finanšu tirgus dalībnieki II pielikumā noteiktajā veidnē iedaļā “Kāds aktīvu izvietojums tiek plānots šim finanšu produktam?” iekļauj šo ilgtspējīgo ieguldījumu minimālo daļu.

17. pants

Vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās veiktu ieguldījumu pakāpes aprēķins

1.   Pakāpi, kādā ieguldījumi ir veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, aprēķina pēc šādas formulas:

Image 1

ja “finanšu produkta ieguldījumi vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās” ir šādu finanšu produkta ieguldījumu tirgus vērtību summa:

| a) | attiecībā uz ieguldījumu saņēmēju sabiedrību parāda vērtspapīriem un kapitāla vērtspapīriem, ja daļa šo ieguldījumu saņēmēju uzņēmumu darbību ir saistīta ar vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām, – šīs minēto parāda vērtspapīru vai kapitāla vērtspapīru daļas tirgus vērtība; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz ieguldījumu saņēmēju sabiedrību parāda vērtspapīriem un kapitāla vērtspapīriem, ja daļa šo ieguldījumu saņēmēju uzņēmumu darbību ir saistīta ar vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām, – šīs minēto parāda vērtspapīru vai kapitāla vērtspapīru daļas tirgus vērtība;

| b) | attiecībā uz parāda vērtspapīriem, kas nav minēti a) apakšpunktā, ja daļa no ieņēmumiem saskaņā ar minēto parāda vērtspapīru noteikumiem ir jāizmanto vienīgi vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām – minētās daļas tirgus vērtība; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz parāda vērtspapīriem, kas nav minēti a) apakšpunktā, ja daļa no ieņēmumiem saskaņā ar minēto parāda vērtspapīru noteikumiem ir jāizmanto vienīgi vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām – minētās daļas tirgus vērtība;

| c) | attiecībā uz obligācijām, kas emitētas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides ziņā ilgtspējīgām obligācijām – šo obligāciju tirgus vērtība; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz obligācijām, kas emitētas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides ziņā ilgtspējīgām obligācijām – šo obligāciju tirgus vērtība;

| d) | attiecībā uz ieguldījumiem nekustamā īpašuma aktīvos, kas kvalificējami kā vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – šo ieguldījumu tirgus vērtība; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz ieguldījumiem nekustamā īpašuma aktīvos, kas kvalificējami kā vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – šo ieguldījumu tirgus vērtība;

| e) | attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūras aktīvos, kas kvalificējami kā vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – šo ieguldījumu tirgus vērtība; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūras aktīvos, kas kvalificējami kā vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – šo ieguldījumu tirgus vērtība;

| f) | attiecībā uz ieguldījumiem vērtspapīrošanas pozīcijās, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2402 (15) 2. panta 19. punktā, ar pamatā esošiem riska darījumiem vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās – minēto riska darījumu daļas tirgus vērtība; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz ieguldījumiem vērtspapīrošanas pozīcijās, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2402 (15) 2. panta 19. punktā, ar pamatā esošiem riska darījumiem vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās – minēto riska darījumu daļas tirgus vērtība;

| g) | attiecībā uz ieguldījumiem finanšu produktos, kas minēti Regulas (ES) 2020/852 5. panta pirmajā daļā un 6. panta pirmajā daļā, minēto finanšu produktu daļas tirgus vērtība, kas atspoguļo pakāpi, kādā ieguldījumi ir veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, kā aprēķināts saskaņā ar šo pantu.
  Pakāpi, kādā ieguldījumi ir veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, aprēķina, piemērojot metodoloģiju, ko izmanto, lai aprēķinātu neto īsās pozīcijas, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 (16) 3. panta 4. un 5. punktā. |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz ieguldījumiem finanšu produktos, kas minēti Regulas (ES) 2020/852 5. panta pirmajā daļā un 6. panta pirmajā daļā, minēto finanšu produktu daļas tirgus vērtība, kas atspoguļo pakāpi, kādā ieguldījumi ir veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, kā aprēķināts saskaņā ar šo pantu.

Pakāpi, kādā ieguldījumi ir veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, aprēķina, piemērojot metodoloģiju, ko izmanto, lai aprēķinātu neto īsās pozīcijas, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 (16) 3. panta 4. un 5. punktā.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām ieguldījumu saņēmēju sabiedrību to darbību daļu, kas saistītas ar vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskām darbībām, aprēķina, pamatojoties uz finanšu produkta ieguldījumiem vispiemērotākajiem galvenajiem darbības rādītājiem, izmantojot šādu informāciju:

| a) | attiecībā uz Regulas (ES) 2020/852 8. panta 1. un 2. punktā minētajām ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām – informācija, ko minētās ieguldījumu saņēmējas sabiedrības atklāj saskaņā ar minēto pantu; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz Regulas (ES) 2020/852 8. panta 1. un 2. punktā minētajām ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām – informācija, ko minētās ieguldījumu saņēmējas sabiedrības atklāj saskaņā ar minēto pantu;

| b) | attiecībā uz citām ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām – līdzvērtīga informācija, ko finanšu tirgus dalībnieks ieguvis tieši no ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām vai no trešo personu pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz citām ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām – līdzvērtīga informācija, ko finanšu tirgus dalībnieks ieguvis tieši no ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām vai no trešo personu pakalpojumu sniedzējiem.

3.   Atklājot informāciju, kas minēta 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 19. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecībā uz ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām, kas ir nefinanšu sabiedrības, uz kurām saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2021/2178 attiecas pienākums publicēt nefinanšu informāciju, un citiem nefinanšu uzņēmumiem, uz kuriem minētais pienākums neattiecas, 2. punktā minētajā aprēķinā apgrozījumu izmanto kā to pašu galveno darbības rādītāju veidu attiecībā uz visiem nefinanšu uzņēmumiem.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, ja finanšu produkta iezīmju dēļ kapitālizdevumi vai darbības izdevumi sniedz reprezentatīvāku aprēķinu par pakāpi, kādā ieguldījums ir veikts vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās, aprēķinā var izmantot vispiemērotākos no minētajiem diviem galvenajiem darbības rādītājiem. Attiecībā uz ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām, kas ir finanšu uzņēmumi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) 2020/852 8. panta 1. punkts, un attiecībā uz citiem finanšu uzņēmumiem, uz kuriem minētais pienākums neattiecas, 2. punktā minētajā aprēķinā izmanto galvenos darbības rādītājus, kas minēti Deleģētās regulas (ES) 2021/2178 III pielikuma 1.1. iedaļas b)–e) punktā.

5.   Atklājot informāciju, kas minēta 15. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā, 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā, 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā un 62. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā, piemēro šā panta 1. līdz 4. punktu, izņemot to, ka suverēno subjektu riska darījumus izslēdz no 1. punktā ietvertās formulas skaitītāja un saucēja aprēķina.

2. IEDAĻA

Ilgtspējīgs ieguldījums kā mērķis

18. pants

Finanšu tirgus dalībnieku sniegta informācija par finanšu produktiem pirms līguma noslēgšanas, kas jāatklāj saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2088 9. panta 1. līdz 4.a punktu

1.   Informāciju, kas jāatklāj saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2088 9. panta 1. līdz 4.a punktu un šo iedaļu, finanšu tirgus dalībnieki uzrāda dokumenta pielikumā vai informācijā, kas norādīta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā. Tie sniedz minēto informāciju šīs regulas III pielikumā noteiktās veidnes formātā.

2.   Finanšu tirgus dalībnieki dokumenta galvenajā daļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, iekļauj viegli uztveramu paziņojumu par to, ka pielikumā ir pieejama informācija par ilgtspējīgiem ieguldījumiem.

3.   Finanšu tirgus dalībnieki dokumenta pielikuma sākumā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, iekļauj paziņojumu, ka finanšu produkta mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums.

19. pants

Informācija par to finanšu produktu ilgtspējīgiem ieguldījumiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

1.   Attiecībā uz Regulas (ES) 2020/852 5. panta pirmajā daļā minētajiem finanšu produktiem III pielikumā ietvertajā veidnē iedaļā “Kāds ir aktīvu izvietojums un kāda ir ilgtspējīgu ieguldījumu minimālā daļa?” finanšu tirgus dalībnieki iekļauj visu šo informāciju:

| a) | grafisku attēlojumu sektoru diagrammas veidā:






  i) | saskaņā ar šīs regulas 15. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu; |
| --- | --- | --- |

a)

grafisku attēlojumu sektoru diagrammas veidā:

i)

saskaņā ar šīs regulas 15. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu;

| ii) | saskaņā ar šīs regulas 15. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu; |
| --- | --- |

ii)

saskaņā ar šīs regulas 15. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu;

| b) | aprakstu saskaņā ar šīs regulas 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

aprakstu saskaņā ar šīs regulas 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

| c) | ja finanšu produkti iegulda saimnieciskās darbībās, kas veicina vides mērķa sasniegšanu, un saimnieciskās darbības nav vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – saprotamu skaidrojumu par šādas rīcības iemesliem; |
| --- | --- |

c)

ja finanšu produkti iegulda saimnieciskās darbībās, kas veicina vides mērķa sasniegšanu, un saimnieciskās darbības nav vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – saprotamu skaidrojumu par šādas rīcības iemesliem;

| d) | ja finanšu produktiem ir riska darījumi ar suverēniem subjektiem un ja finanšu tirgus dalībnieks nevar novērtēt, cik lielā mērā šie riska darījumi veicina vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – aprakstošu paskaidrojumu par to ieguldījumu, kas veido minētos riska darījumus, proporcionālo daudzumu kopējos ieguldījumos. |
| --- | --- |

d)

ja finanšu produktiem ir riska darījumi ar suverēniem subjektiem un ja finanšu tirgus dalībnieks nevar novērtēt, cik lielā mērā šie riska darījumi veicina vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – aprakstošu paskaidrojumu par to ieguldījumu, kas veido minētos riska darījumus, proporcionālo daudzumu kopējos ieguldījumos.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām finanšu tirgus dalībnieki piemēro 15. panta 2. punktu.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta vajadzībām finanšu tirgus dalībnieki piemēro 15. panta 3. punktu.

4.   Attiecībā uz finanšu produktiem, kas iegulda saimnieciskā darbībā, kura veicina sociāla mērķa sasniegšanu, finanšu tirgus dalībnieki III pielikumā noteiktajā veidnē iedaļā “Kāds ir aktīvu izvietojums un kāda ir ilgtspējīgu ieguldījumu minimālā daļa?” iekļauj šo ieguldījumu minimālo daļu.

3. IEDAĻA

Finanšu produkti ar ieguldījumu iespējām

20. pants

Finanšu produkti, kuriem ir viena vai vairākas pamatā esošas ieguldījumu iespējas, kuras šos finanšu produktus kvalificē kā finanšu produktus, kuri veicina vides vai sociālos raksturlielumus

1.   Atkāpjoties no 14. līdz 17. panta, ja finanšu produkts ieguldītājam piedāvā ieguldījumu iespējas un ja saskaņā ar vienu vai vairākām no minētajām ieguldījumu iespējām konkrētais finanšu produkts ir kvalificējams kā finanšu produkts, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, finanšu tirgus dalībnieki dokumenta pamatdaļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, iekļauj viegli uztveramu paziņojumu, kas apstiprina visu turpmāk minēto:

| a) | to, ka finanšu produkts veicina vides vai sociālos raksturlielumus; |
| --- | --- |

a)

to, ka finanšu produkts veicina vides vai sociālos raksturlielumus;

| b) | to, ka vides vai sociālie raksturlielumi tiks panākti tikai tad, ja finanšu produkts iegulda vismaz vienā no ieguldījumu iespējām, kas minētas šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā, un ka finanšu produkta turēšanas periodā tiek turēta vismaz viena no šīm iespējām; |
| --- | --- |

b)

to, ka vides vai sociālie raksturlielumi tiks panākti tikai tad, ja finanšu produkts iegulda vismaz vienā no ieguldījumu iespējām, kas minētas šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā, un ka finanšu produkta turēšanas periodā tiek turēta vismaz viena no šīm iespējām;

| c) | to, ka papildu informācija par minētajiem raksturlielumiem ir pieejama šā panta 3. punktā minētajos pielikumos vai attiecīgā gadījumā, izmantojot atsauces, kas minētas šā panta 5. punktā. |
| --- | --- |

c)

to, ka papildu informācija par minētajiem raksturlielumiem ir pieejama šā panta 3. punktā minētajos pielikumos vai attiecīgā gadījumā, izmantojot atsauces, kas minētas šā panta 5. punktā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto viegli uztveramo paziņojumu papildina ar visiem turpmāk minētajiem elementiem:

| a) | šā panta 3. punktā minētais ieguldījumu iespēju saraksts, kas sniegts saskaņā ar minētā punkta a), b) un c) apakšpunktos minētajām ieguldījumu iespēju kategorijām; |
| --- | --- |

a)

šā panta 3. punktā minētais ieguldījumu iespēju saraksts, kas sniegts saskaņā ar minētā punkta a), b) un c) apakšpunktos minētajām ieguldījumu iespēju kategorijām;

| b) | ieguldījumu iespēju proporcionālās daļas katrā no 3. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām kategorijām attiecībā pret kopējo ieguldījumu iespēju skaitu, ko piedāvā finanšu produkts. |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu iespēju proporcionālās daļas katrā no 3. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām kategorijām attiecībā pret kopējo ieguldījumu iespēju skaitu, ko piedāvā finanšu produkts.

3.   Finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju, kas norādīta dokumenta pielikumos vai informācijā, kura minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, par šādām ieguldījumu iespēju kategorijām:

| a) | par katru ieguldījumu iespēju, kas kvalificējama kā finanšu produkts, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, – informāciju, kas minēta šīs regulas 14. līdz 17. pantā; |
| --- | --- |

a)

par katru ieguldījumu iespēju, kas kvalificējama kā finanšu produkts, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, – informāciju, kas minēta šīs regulas 14. līdz 17. pantā;

| b) | par katru ieguldījumu iespēju, kas kvalificējama kā finanšu produkts, kura mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, – informāciju, kas minēta šīs regulas 18. un 19. pantā; |
| --- | --- |

b)

par katru ieguldījumu iespēju, kas kvalificējama kā finanšu produkts, kura mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, – informāciju, kas minēta šīs regulas 18. un 19. pantā;

| c) | par katru ieguldījumu iespēju, kuras mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kura nav finanšu produkts, – informāciju par ilgtspējīga ieguldījuma mērķi. |
| --- | --- |

c)

par katru ieguldījumu iespēju, kuras mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kura nav finanšu produkts, – informāciju par ilgtspējīga ieguldījuma mērķi.

4.   Finanšu tirgus dalībnieki sniedz 3. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju II pielikumā noteiktās veidnes veidā un 3. punkta b) apakšpunktā minēto informāciju – III pielikumā noteiktās veidnes veidā.

5.   Atkāpjoties no 3. punkta, ja finanšu produkts piedāvā ieguldītājam virkni ieguldījumu iespēju tā, ka informāciju par šīm ieguldījumu iespējām nevar skaidri un kodolīgi sniegt dokumenta pamatdaļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, ņemot vērā prasīto pielikumu skaitu, finanšu tirgus dalībnieki var sniegt šā panta 3. punktā minēto informāciju, dokumenta pamatdaļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, iekļaujot atsauces uz pielikumiem atklājamajai informācijai, kas noteikta tajā punktā norādītajām direktīvām, regulām un valstu noteikumiem, kurā šī informācija ir atrodama.

21. pants

Finanšu produkti ar pamatā esošajām ieguldījumu iespējām, kuru visu mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi

1.   Atkāpjoties no 18. un 19. panta, ja finanšu produkts ieguldītājam piedāvā ieguldījumu iespējas un ja visu minēto ieguldījumu iespēju mērķi ir ilgtspējīgs ieguldījums, finanšu tirgus dalībnieki dokumenta pamatdaļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, viegli uztveramā paziņojumā apliecina, ka finanšu produkta mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un ka ar šo mērķi saistītā informācija ir pieejama šā dokumenta pielikumos vai informācijā, kas norādīta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, vai attiecīgā gadījumā, izmantojot atsauces, kas minētas šā panta 5. punktā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto viegli uztveramo paziņojumu papildina ar visiem turpmāk minētajiem elementiem:

| a) | šā panta 3. punktā minētais ieguldījumu iespēju saraksts, kas sniegts saskaņā ar minētā punkta a), b) un c) apakšpunktos minētajām ieguldījumu iespēju kategorijām; |
| --- | --- |

a)

šā panta 3. punktā minētais ieguldījumu iespēju saraksts, kas sniegts saskaņā ar minētā punkta a), b) un c) apakšpunktos minētajām ieguldījumu iespēju kategorijām;

| b) | katras 3. punkta a), b) un c) apakšpunktos minētās ieguldījumu iespēju kategorijas proporcionālie daudzumi katrā no šīm kategorijām attiecībā pret finanšu produkta piedāvāto ieguldījumu iespēju kopējo skaitu. |
| --- | --- |

b)

katras 3. punkta a), b) un c) apakšpunktos minētās ieguldījumu iespēju kategorijas proporcionālie daudzumi katrā no šīm kategorijām attiecībā pret finanšu produkta piedāvāto ieguldījumu iespēju kopējo skaitu.

3.   Finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju, kas norādīta dokumenta pielikumos vai informācijā, kura minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, par šādām ieguldījumu iespēju kategorijām:

| a) | par katru ieguldījumu iespēju, kas kvalificējama kā finanšu produkts, kura mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, – informāciju, kas minēta šīs regulas 18. un 19. pantā; |
| --- | --- |

a)

par katru ieguldījumu iespēju, kas kvalificējama kā finanšu produkts, kura mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, – informāciju, kas minēta šīs regulas 18. un 19. pantā;

| b) | par katru ieguldījumu iespēju, kuras mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kura nav finanšu produkts, – informāciju par ilgtspējīga ieguldījuma mērķi. |
| --- | --- |

b)

par katru ieguldījumu iespēju, kuras mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kura nav finanšu produkts, – informāciju par ilgtspējīga ieguldījuma mērķi.

4.   Finanšu tirgus dalībnieki sniedz 3. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju saskaņā ar III pielikumā noteikto veidni.

5.   Atkāpjoties no 3. punkta, ja finanšu produkts piedāvā ieguldītājam virkni ieguldījumu iespēju tā, ka informāciju par minētajām ieguldījumu iespējām nevar skaidri un kodolīgi sniegt dokumenta pamatdaļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, ņemot vērā prasīto pielikumu skaitu, finanšu tirgus dalībnieki var sniegt šā panta 3. punktā minēto informāciju, dokumenta pamatdaļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 6. panta 3. punktā, iekļaujot atsauces uz piemērojamo atklājamo informāciju, kas noteikta tajā punktā norādītajām direktīvām, regulām un valstu noteikumiem, kurā šī informācija ir atrodama.

22. pants

Informācija par pamatā esošajām ieguldījumu iespējām, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kuras pašas par sevi nav finanšu produkti

Informācijā par 20. panta 3. punkta c) apakšpunktā un 21. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto ilgtspējīgo ieguldījumu mērķi ietver visu turpmāk minēto:

| a) | ilgtspējīga ieguldījuma mērķa aprakstu; |
| --- | --- |

a)

ilgtspējīga ieguldījuma mērķa aprakstu;

| b) | to rādītāju sarakstu, kurus izmanto, lai izmērītu minētā ilgtspējīgā ieguldījuma mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

b)

to rādītāju sarakstu, kurus izmanto, lai izmērītu minētā ilgtspējīgā ieguldījuma mērķa sasniegšanu;

| c) | aprakstu par to, kā ieguldījumi nenodara būtisku kaitējumu nevienam no ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem, tostarp norādot visu turpmāk minēto:






  i) | to, kā tiek ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji; |
| --- | --- | --- |

c)

aprakstu par to, kā ieguldījumi nenodara būtisku kaitējumu nevienam no ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem, tostarp norādot visu turpmāk minēto:

i)

to, kā tiek ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji;

| ii) | to, vai ilgtspējīgais ieguldījums ir saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā. |
| --- | --- |

ii)

to, vai ilgtspējīgais ieguldījums ir saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā.

IV NODAĻA

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR PRODUKTU TĪMEKĻA VIETNĒ

23. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa ar ilgtspēju saistītas informācijas atklāšanai par finanšu produktiem

Finanšu tirgus dalībnieki par katru finanšu produktu publicē Regulas (ES) 2019/2088 10. panta 1. punktā minēto informāciju atsevišķā iedaļā “Ar ilgtspēju saistītas informācijas atklāšana” tajā pašā tīmekļa vietnes daļā, kurā atrodas pārējā informācija, kas attiecas uz šo finanšu produktu, tostarp tirgvedības paziņojumi. Finanšu tirgus dalībnieki skaidri identificē finanšu produktu, uz kuru attiecas informācija, kas atrodas iedaļā par tādas informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, un viegli uztveramā veidā uzrāda minētā finanšu produkta vides vai sociālos raksturlielumus vai ilgtspējīga ieguldījuma mērķi.

1. IEDAĻA

Informācijas atklāšana tīmekļa vietnē par finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

24. pants

Iedaļas par informācijas atklāšanu tīmekļa vietnē par finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

Attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, finanšu tirgus dalībnieki publicē Regulas (ES) 2019/2088 10. panta 1. punktā un šīs regulas 25. līdz 36. pantā minēto informāciju šādā secībā un ietverot visas turpmāk minētās iedaļas:

| a) | “Kopsavilkums”; |
| --- | --- |

a)

“Kopsavilkums”;

| b) | “Nav ilgtspējīga ieguldījuma mērķa”; |
| --- | --- |

b)

“Nav ilgtspējīga ieguldījuma mērķa”;

| c) | “Finanšu produkta vides vai sociālie raksturlielumi”; |
| --- | --- |

c)

“Finanšu produkta vides vai sociālie raksturlielumi”;

| d) | “Ieguldījumu stratēģija”; |
| --- | --- |

d)

“Ieguldījumu stratēģija”;

| e) | “Ieguldījumu proporcionālais daudzums”; |
| --- | --- |

e)

“Ieguldījumu proporcionālais daudzums”;

| f) | “Vides vai sociālo raksturlielumu uzraudzība”; |
| --- | --- |

f)

“Vides vai sociālo raksturlielumu uzraudzība”;

| g) | “Metodoloģijas”; |
| --- | --- |

g)

“Metodoloģijas”;

| h) | “Datu avoti un apstrāde”; |
| --- | --- |

h)

“Datu avoti un apstrāde”;

| i) | “Metodoloģiju un datu ierobežojumi”; |
| --- | --- |

i)

“Metodoloģiju un datu ierobežojumi”;

| j) | “Uzticamības pārbaude”; |
| --- | --- |

j)

“Uzticamības pārbaude”;

| k) | “Iesaistīšanas politika”; |
| --- | --- |

k)

“Iesaistīšanas politika”;

| l) | ja par atsauces etalonu ir izraudzīts indekss, lai sasniegtu vides vai sociālos raksturlielumus, ko veicina finanšu produkts, – “Izraudzītais atsauces etalons”. |
| --- | --- |

l)

ja par atsauces etalonu ir izraudzīts indekss, lai sasniegtu vides vai sociālos raksturlielumus, ko veicina finanšu produkts, – “Izraudzītais atsauces etalons”.

25. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Kopsavilkums” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

1.   Regulas 24. panta a) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Kopsavilkums” finanšu tirgus dalībnieki apkopo visu informāciju, kas ietverta dažādās attiecīgā pantā iedaļās par finanšu produktiem, kuri veicina vides vai sociālos raksturlielumus. Kopsavilkuma iedaļas garums izdrukātā veidā nepārsniedz divas A4 formāta lappuses.

2.   24. panta a) punktā minēto tīmekļa vietnes iedaļu “Kopsavilkums” nodrošina vismaz šādās valodās:

| a) | vienā no piederības dalībvalsts oficiālajām valodām un, ja tā atšķiras un ja finanšu produkts ir pieejams vairāk nekā vienā dalībvalstī, – papildu valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā; |
| --- | --- |

a)

vienā no piederības dalībvalsts oficiālajām valodām un, ja tā atšķiras un ja finanšu produkts ir pieejams vairāk nekā vienā dalībvalstī, – papildu valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā;

| b) | ja finanšu produkts ir pieejams uzņēmējā dalībvalstī, – vienā no šīs uzņēmējas dalībvalsts oficiālajām valodām. |
| --- | --- |

b)

ja finanšu produkts ir pieejams uzņēmējā dalībvalstī, – vienā no šīs uzņēmējas dalībvalsts oficiālajām valodām.

26. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Nav ilgtspējīga ieguldījuma mērķa” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

1.   Regulas 24. panta b) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Nav ilgtspējīga ieguldījuma mērķa” finanšu tirgus dalībnieki iekļauj šādu paziņojumu: “Ar šo finanšu produktu veicina vides vai sociālos raksturlielumus, bet tā mērķis nav ilgtspējīgs ieguldījums.”

2.   Ja ar finanšu produktu apņemas veikt vienu vai vairākus ilgtspējīgus ieguldījumus, finanšu tirgus dalībnieki tīmekļa vietnes iedaļā “Nav ilgtspējīga ieguldījuma mērķa”, kas minēts 24. panta b) punktā, paskaidro, kā ilgtspējīgais ieguldījums nenodara būtisku kaitējumu nevienam no ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem, tostarp norādot visu turpmāk minēto:

| a) | to, kā tiek ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā I pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji; |
| --- | --- |

a)

to, kā tiek ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā I pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji;

| b) | to, vai ilgtspējīgais ieguldījums ir saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā. |
| --- | --- |

b)

to, vai ilgtspējīgais ieguldījums ir saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā.

27. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Finanšu produkta vides vai sociālie raksturlielumi” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

Regulas 24. panta c) apakšpunktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Finanšu produkta vides vai sociālie raksturlielumi” finanšu tirgus dalībnieki apraksta vides vai sociālos raksturlielumus, ko šis finanšu produkts veicina.

28. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Ieguldījumu stratēģija” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

Regulas 24. panta d) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Ieguldījumu stratēģija” finanšu tirgus dalībnieki apraksta visu turpmāk minēto:

| a) | ieguldījumu stratēģiju, ko izmanto, lai panāktu atbilstību finanšu produkta veicinātajiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumu stratēģiju, ko izmanto, lai panāktu atbilstību finanšu produkta veicinātajiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem;

| b) | politiku, ar ko novērtē ieguldījumu saņēmēju sabiedrību labas pārvaldības praksi, tostarp attiecībā uz stabilām pārvaldības struktūrām, attiecībām ar darbiniekiem, darbinieku atalgojumu un nodokļu saistību izpildi. |
| --- | --- |

b)

politiku, ar ko novērtē ieguldījumu saņēmēju sabiedrību labas pārvaldības praksi, tostarp attiecībā uz stabilām pārvaldības struktūrām, attiecībām ar darbiniekiem, darbinieku atalgojumu un nodokļu saistību izpildi.

29. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Ieguldījumu proporcionālais daudzums” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

Regulas 24. panta e) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Ieguldījumu proporcionālais daudzums” finanšu tirgus dalībnieki iekļauj 14. pantā minēto informāciju un nošķir tiešos riska darījumus ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās no visiem citiem riska darījumu veidiem ar šīm sabiedrībām.

30. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Vides vai sociālo raksturlielumu uzraudzība” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

Tīmekļa vietnes iedaļā “Vides vai sociālo raksturlielumu uzraudzība”, kas minēta 24. panta f) punktā, finanšu tirgus dalībnieki apraksta, kā visā finanšu produkta aprites ciklā un ar to saistītajos iekšējās vai ārējās kontroles mehānismos tiek uzraudzīti finanšu produkta veicinātie vides vai sociālie raksturlielumi un ilgtspējas rādītāji, ko izmanto, lai izmērītu katra attiecīgā finanšu produkta veicinātā vides vai sociālā raksturojuma sasniegšanu.

31. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Vides vai sociālo raksturlielumu metodoloģijas” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

Regulas 24. panta g) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Vides vai sociālo raksturlielumu metodoloģijas” finanšu tirgus dalībnieki apraksta metodoloģijas, lai izmērītu, kā tiek ievēroti finanšu produkta veicinātie sociālie vai vides raksturlielumi.

32. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Datu avoti un apstrāde” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

Regulas 24. panta h) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Datu avoti un apstrāde” finanšu tirgus dalībnieki apraksta visu turpmāk minēto:

| a) | datu avotus, kas izmantoti, lai sasniegtu katru no finanšu produkta veicinātajiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

a)

datu avotus, kas izmantoti, lai sasniegtu katru no finanšu produkta veicinātajiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem;

| b) | pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu datu kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu datu kvalitāti;

| c) | to, kā dati tiek apstrādāti; |
| --- | --- |

c)

to, kā dati tiek apstrādāti;

| d) | aplēsto datu proporcionālo daudzumu. |
| --- | --- |

d)

aplēsto datu proporcionālo daudzumu.

33. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Metodoloģiju un datu ierobežojumi” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

Regulas 24. panta i) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Metodoloģiju un datu ierobežojumi” finanšu tirgus dalībnieki apraksta visu turpmāk minēto:

| a) | jebkādus 24. panta g) punktā minēto metodoloģiju un 24. panta h) punktā minēto datu avotu ierobežojumus; |
| --- | --- |

a)

jebkādus 24. panta g) punktā minēto metodoloģiju un 24. panta h) punktā minēto datu avotu ierobežojumus;

| b) | to, kā šādi ierobežojumi neietekmē finanšu produkta veicināto vides vai sociālo raksturlielumu ievērošanu; |
| --- | --- |

b)

to, kā šādi ierobežojumi neietekmē finanšu produkta veicināto vides vai sociālo raksturlielumu ievērošanu;

34. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Uzticamības pārbaude” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

Regulas 24. panta j) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Uzticamības pārbaude” finanšu tirgus dalībnieki apraksta uzticamības pārbaudi, kas veikta attiecībā uz finanšu produkta pamatā esošajiem aktīviem, tostarp minētās uzticamības pārbaudes iekšējo un ārējo kontroli.

35. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Iesaistīšanas politika” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

Regulas 24. panta k) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Iesaistīšanas politika” finanšu tirgus dalībnieki apraksta īstenoto iesaistīšanas politiku, ja iesaistīšana ir daļa no vides vai sociālo ieguldījumu stratēģijas, tostarp visas pārvaldības procedūras, kas piemērojamas ar ilgtspēju saistītām pretrunām ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās.

36. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Izraudzītais atsauces etalons” attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

1.   Regulas 24. panta l) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Izraudzītais atsauces etalons” finanšu tirgus dalībnieki apraksta, vai indekss ir izraudzīts par atsauces etalonu, lai nodrošinātu atbilstību vides vai sociālajiem raksturlielumiem, kurus veicina finanšu produkts, un kā minētais indekss ir saskaņots ar finanšu produkta veicinātajiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem, tostarp ievades datus, šo datu atlasei izmantotās metodoloģijas, līdzsvarošanas metodoloģijas un to, kā šis indekss tiek aprēķināts.

2.   Ja atsauces etalona administratora tīmekļa vietnē daļēji vai pilnībā ir publicēta 1. punktā minētā informācija, uz minēto informāciju norāda ar hipersaiti.

2. IEDAĻA

Informācijas atklāšana tīmekļa vietnē attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

37. pants

Informācijas atklāšana tīmekļa vietnē attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

Attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, finanšu tirgus dalībnieki publicē Regulas (ES) 2019/2088 10. panta 1. punktā un šīs regulas 38. līdz 49. pantā minēto informāciju šādā secībā un ietverot visas turpmāk minētās iedaļas:

| a) | “Kopsavilkums”; |
| --- | --- |

a)

“Kopsavilkums”;

| b) | “Nenodara būtisku kaitējumu ilgtspējīga ieguldījuma mērķim”; |
| --- | --- |

b)

“Nenodara būtisku kaitējumu ilgtspējīga ieguldījuma mērķim”;

| c) | “Finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķis”; |
| --- | --- |

c)

“Finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķis”;

| d) | “Ieguldījumu stratēģija”; |
| --- | --- |

d)

“Ieguldījumu stratēģija”;

| e) | “Ieguldījumu proporcionālais daudzums”; |
| --- | --- |

e)

“Ieguldījumu proporcionālais daudzums”;

| f) | “Ilgtspējīga ieguldījuma mērķa uzraudzība”; |
| --- | --- |

f)

“Ilgtspējīga ieguldījuma mērķa uzraudzība”;

| g) | “Metodoloģijas”; |
| --- | --- |

g)

“Metodoloģijas”;

| h) | “Datu avoti un apstrāde”; |
| --- | --- |

h)

“Datu avoti un apstrāde”;

| i) | “Metodoloģiju un datu ierobežojumi”; |
| --- | --- |

i)

“Metodoloģiju un datu ierobežojumi”;

| j) | “Uzticamības pārbaude”; |
| --- | --- |

j)

“Uzticamības pārbaude”;

| k) | “Iesaistīšanas politika”; |
| --- | --- |

k)

“Iesaistīšanas politika”;

| l) | “Ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšana”. |
| --- | --- |

l)

“Ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšana”.

38. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Kopsavilkums” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

1.   Regulas 37. panta a) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Kopsavilkums” finanšu tirgus dalībnieki apkopo visu informāciju, kas ietverta dažādās 37. pantā minētajās iedaļās attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums. Kopsavilkuma iedaļas garums izdrukātā veidā nepārsniedz divas A4 formāta lappuses.

2.   37. panta a) punktā minēto tīmekļa vietnes iedaļu “Kopsavilkums” nodrošina vismaz šādās valodās:

| a) | vienā no piederības dalībvalsts oficiālajām valodām un, ja tā atšķiras un ja finanšu produkts ir pieejams vairāk nekā vienā dalībvalstī, – papildu valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā; |
| --- | --- |

a)

vienā no piederības dalībvalsts oficiālajām valodām un, ja tā atšķiras un ja finanšu produkts ir pieejams vairāk nekā vienā dalībvalstī, – papildu valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā;

| b) | ja finanšu produkts ir pieejams uzņēmējā dalībvalstī, – vienā no šīs uzņēmējas dalībvalsts oficiālajām valodām. |
| --- | --- |

b)

ja finanšu produkts ir pieejams uzņēmējā dalībvalstī, – vienā no šīs uzņēmējas dalībvalsts oficiālajām valodām.

39. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Nenodara būtisku kaitējumu ilgtspējīga ieguldījuma mērķim” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi

Regulas 37. panta b) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Nenodara būtisku kaitējumu ilgtspējīga ieguldījuma mērķim” finanšu tirgus dalībnieki paskaidro, vai un kāpēc finanšu produkta ieguldījumi nenodara būtisku kaitējumu nevienam no ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem, un sniedz visu turpmāk minēto informāciju:

| a) | to, kā tiek ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā I pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji; |
| --- | --- |

a)

to, kā tiek ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā I pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji;

| b) | to, vai ilgtspējīgais ieguldījums ir saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā. |
| --- | --- |

b)

to, vai ilgtspējīgais ieguldījums ir saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā.

40. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķis” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

Regulas 37. panta c) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķis” finanšu tirgus dalībnieki apraksta finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķi.

41. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Ieguldījumu stratēģija” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

Regulas 37. panta d) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Ieguldījumu stratēģija” finanšu tirgus dalībnieki apraksta visu turpmāk minēto:

| a) | ieguldījumu stratēģiju, ko izmanto ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumu stratēģiju, ko izmanto ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšanai;

| b) | politiku, ar ko novērtē ieguldījumu saņēmēju sabiedrību labas pārvaldības praksi, tostarp attiecībā uz stabilām pārvaldības struktūrām, attiecībām ar darbiniekiem, darbinieku atalgojumu un nodokļu saistību izpildi. |
| --- | --- |

b)

politiku, ar ko novērtē ieguldījumu saņēmēju sabiedrību labas pārvaldības praksi, tostarp attiecībā uz stabilām pārvaldības struktūrām, attiecībām ar darbiniekiem, darbinieku atalgojumu un nodokļu saistību izpildi.

42. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Ieguldījumu proporcionālais daudzums” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

Regulas 37. panta e) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Ieguldījumu proporcionālais daudzums” finanšu tirgus dalībnieki iekļauj informāciju, kas minēta iedaļā “Kāds ir aktīvu izvietojums un kāda ir ilgtspējīgu ieguldījumu minimālā daļa?” šīs Regulas III pielikumā minētajā veidnē, un nošķir tiešos riska darījumus ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās no visiem citiem riska darījumu veidiem ar šīm sabiedrībām.

43. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Ilgtspējīga ieguldījuma mērķa uzraudzība” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

Regulas 37. panta f) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Ilgtspējīga ieguldījuma mērķa uzraudzība” finanšu tirgus dalībnieki apraksta, kā visā finanšu produkta aprites ciklā un ar to saistītajos iekšējās vai ārējās kontroles mehānismos tiek uzraudzīts ilgtspējīga ieguldījuma mērķis un ilgtspējas rādītāji, ko izmanto, lai izmērītu ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšanu.

44. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Metodoloģijas” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

Regulas 37. panta g) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Metodoloģijas” finanšu tirgus dalībnieki apraksta metodoloģijas, kas izmantotas, lai izmērītu ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšanu, un to, kā tiek izmantoti ilgtspējas rādītāji minētā ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšanas mērīšanai.

45. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Datu avoti un apstrāde” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

Regulas 37. panta h) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Datu avoti un apstrāde” finanšu tirgus dalībnieki apraksta visu turpmāk minēto:

| a) | datu avotus, kas izmantoti, lai sasniegtu finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķi; |
| --- | --- |

a)

datu avotus, kas izmantoti, lai sasniegtu finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķi;

| b) | pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu datu kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu datu kvalitāti;

| c) | to, kā dati tiek apstrādāti; |
| --- | --- |

c)

to, kā dati tiek apstrādāti;

| d) | aplēsto datu proporcionālo daudzumu. |
| --- | --- |

d)

aplēsto datu proporcionālo daudzumu.

46. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Metodoloģiju un datu ierobežojumi” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

Regulas 37. panta i) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Metodoloģiju un datu ierobežojumi” finanšu tirgus dalībnieki apraksta visu turpmāk minēto:

| a) | jebkādus 37. panta g) punktā minēto metodoloģiju un 37. panta h) punktā minēto datu avotu ierobežojumus; |
| --- | --- |

a)

jebkādus 37. panta g) punktā minēto metodoloģiju un 37. panta h) punktā minēto datu avotu ierobežojumus;

| b) | to, kāpēc šādi ierobežojumi neietekmē ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

b)

to, kāpēc šādi ierobežojumi neietekmē ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšanu.

47. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Uzticamības pārbaude” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

Regulas 37. panta j) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Uzticamības pārbaude” finanšu tirgus dalībnieki apraksta uzticamības pārbaudi, kas veikta attiecībā uz finanšu produkta pamatā esošajiem aktīviem, tostarp minētās uzticamības pārbaudes iekšējo un ārējo kontroli.

48. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Iesaistīšanas politika” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

Regulas 37. panta k) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Iesaistīšanas politika” finanšu tirgus dalībnieki apraksta īstenoto iesaistīšanas politiku, ja iesaistīšana ir daļa no ilgtspējīga ieguldījuma mērķa, tostarp visas pārvaldības procedūras, kas piemērojamas ar ilgtspēju saistītām pretrunām ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās.

49. pants

Tīmekļa vietnes iedaļa “Ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšana” attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

1.   Regulas 37. panta l) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšana” finanšu tirgus dalībnieki apraksta visu turpmāk minēto:

| a) | attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kuriem par atsauces etalonu ir izraudzīts indekss, – to, kā minētais indekss ir saskaņots ar finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķi, tostarp ievades datus, šo datu atlasei izmantotās metodoloģijas, līdzsvarošanas metodoloģijas un to, kā šis indekss tiek aprēķināts; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kuriem par atsauces etalonu ir izraudzīts indekss, – to, kā minētais indekss ir saskaņots ar finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķi, tostarp ievades datus, šo datu atlasei izmantotās metodoloģijas, līdzsvarošanas metodoloģijas un to, kā šis indekss tiek aprēķināts;

| b) | attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir oglekļa dioksīda emisiju samazināšana, paziņojumu, ka atsauces etalons ir kvalificējams kā ES klimata pārejas etalons vai Parīzes nolīgumam pielāgots ES etalons, kā definēts Regulas (ES) 2016/1011 3. panta 23.a un 23.b punktā, un hipersaiti uz to, kur var atrast metodoloģiju, kas izmantota minēto etalonu aprēķināšanai. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir oglekļa dioksīda emisiju samazināšana, paziņojumu, ka atsauces etalons ir kvalificējams kā ES klimata pārejas etalons vai Parīzes nolīgumam pielāgots ES etalons, kā definēts Regulas (ES) 2016/1011 3. panta 23.a un 23.b punktā, un hipersaiti uz to, kur var atrast metodoloģiju, kas izmantota minēto etalonu aprēķināšanai.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, ja minētajā apakšpunktā norādītā informācija ir publicēta atsauces etalona administratora tīmekļa vietnē, uz minēto informāciju norāda ar hipersaiti.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, ja nav pieejams neviens ES klimata pārejas etalons vai Parīzes nolīgumam pielāgots ES etalons, kā definēts Regulas (ES) 2016/1011 3. panta 23.a un 23.b punktā, šīs regulas 38. panta l) punktā minētajā tīmekļa vietnes iedaļā “Ilgtspējīga ieguldījuma mērķa sasniegšana” norāda šo faktu un paskaidro, kā tiek nodrošināti turpmāki centieni sasniegt oglekļa dioksīda emisiju samazināšanas mērķi, lai īstenotu Parīzes nolīguma mērķus. Finanšu tirgus dalībnieki paskaidro, kādā mērā finanšu produkts atbilst Deleģētajā regulā (ES) 2020/1818 noteiktajām metodoloģiskajām prasībām.

V NODAĻA

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA PAR PRODUKTU PERIODISKOS ZIŅOJUMOS

1. IEDAĻA

Vides vai sociālo raksturlielumu veicināšana

50. pants

Periodisko ziņojumu noformējuma un satura prasības attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

1.   Attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, Regulas (ES) 2019/2088 11. panta 1. punktā minēto informāciju finanšu tirgus dalībnieki uzrāda dokumenta pielikumā vai informācijā, kas norādīta minētās regulas 11. panta 2. punktā, šīs regulas IV pielikumā noteiktās veidnes formātā.

2.   Finanšu tirgus dalībnieki dokumenta pamatdaļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 11. panta 2. punktā, iekļauj viegli uztveramu paziņojumu par to, ka minētajā pielikumā ir pieejama informācija par vides vai sociālajiem raksturlielumiem.

51. pants

Finanšu produkta veicināto vides vai sociālo raksturlielumu sasniegšana

Šī regulas IV pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Kādā mērā tika panākti šā finanšu produkta veicinātie vides un/vai sociālie raksturlielumi?” finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju:

| a) | to, kādā mērā periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā tika panākti šā finanšu produkta veicinātie vides vai sociālie raksturlielumi, tostarp to ilgtspējas rādītāju darbības rezultāti, kas izmantoti, lai izmērītu, kā tiek ievērots katrs no šiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem, un to, kādi atvasinātie instrumenti, ja tādi ir, tika izmantoti, lai panāktu atbilstību minētajiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem; |
| --- | --- |

a)

to, kādā mērā periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā tika panākti šā finanšu produkta veicinātie vides vai sociālie raksturlielumi, tostarp to ilgtspējas rādītāju darbības rezultāti, kas izmantoti, lai izmērītu, kā tiek ievērots katrs no šiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem, un to, kādi atvasinātie instrumenti, ja tādi ir, tika izmantoti, lai panāktu atbilstību minētajiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem;

| b) | attiecībā uz finanšu produktiem, kas minēti Regulas (ES) 2020/852 6. panta pirmajā daļā, – identificētos minētās regulas 9. pantā noteiktos vides mērķus, kurus ir veicinājis finanšu produkta pamatā esošais ilgtspējīgais ieguldījums; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz finanšu produktiem, kas minēti Regulas (ES) 2020/852 6. panta pirmajā daļā, – identificētos minētās regulas 9. pantā noteiktos vides mērķus, kurus ir veicinājis finanšu produkta pamatā esošais ilgtspējīgais ieguldījums;

| c) | ja finanšu tirgus dalībnieks iepriekš ir saskaņā ar šo iedaļu iesniedzis vismaz vienu periodisko ziņojumu par finanšu produktu, – vēsturisko salīdzinājumu starp periodiskā ziņojuma aptverto periodu un iepriekšējo periodisko ziņojumu aptvertajiem periodiem; |
| --- | --- |

c)

ja finanšu tirgus dalībnieks iepriekš ir saskaņā ar šo iedaļu iesniedzis vismaz vienu periodisko ziņojumu par finanšu produktu, – vēsturisko salīdzinājumu starp periodiskā ziņojuma aptverto periodu un iepriekšējo periodisko ziņojumu aptvertajiem periodiem;

| d) | attiecībā uz finanšu produktiem, kas ietvēra apņemšanos veikt ilgtspējīgus ieguldījumus, – paskaidrojumu par to, kā šie ieguldījumi ir veicinājuši Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 17. punktā minētos ilgtspējīga ieguldījuma mērķus un periodiskajā ziņojumā aptvertajā periodā nav nodarījuši būtiski kaitējumu nevienam no minētajiem mērķiem, tostarp norādot visu turpmāk minēto:






  i) | to, kā tika ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā I pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji; |
| --- | --- | --- |

d)

attiecībā uz finanšu produktiem, kas ietvēra apņemšanos veikt ilgtspējīgus ieguldījumus, – paskaidrojumu par to, kā šie ieguldījumi ir veicinājuši Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 17. punktā minētos ilgtspējīga ieguldījuma mērķus un periodiskajā ziņojumā aptvertajā periodā nav nodarījuši būtiski kaitējumu nevienam no minētajiem mērķiem, tostarp norādot visu turpmāk minēto:

i)

to, kā tika ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā I pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji;

| ii) | to, vai ilgtspējīgais ieguldījums tika saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā; |
| --- | --- |

ii)

to, vai ilgtspējīgais ieguldījums tika saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā;

| e) | informāciju par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, kā minēts šīs regulas II pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Vai šis finanšu produkts ņem vērā svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem?”. |
| --- | --- |

e)

informāciju par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, kā minēts šīs regulas II pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Vai šis finanšu produkts ņem vērā svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem?”.

52. pants

To finanšu produktu lielākie ieguldījumi, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

1.   Šīs regulas IV pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Kādi bija šā finanšu produkta lielākie ieguldījumi?” ietver sarakstu lejupejošā secībā pēc lieluma, kurā iekļauti piecpadsmit ieguldījumi, kas veido lielāko proporcionālo daudzumu no finanšu produkta ieguldījumiem periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, tostarp norādot nozares un valstis, kur šie ieguldījumi tika veikti.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja mazāk nekā piecpadsmit ieguldījumu periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā veido piecdesmit procentus no finanšu produkta ieguldījumiem, 1. punktā minētajā iedaļā iekļauj šo ieguldījumu sarakstu dilstošā secībā pēc lieluma, tostarp norādot nozares un valstis, kur šie ieguldījumi veikti.

53. pants

To finanšu produktu aktīvu izvietošana, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus

Šīs regulas IV pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Kas bija aktīvu izvietojums?” finanšu tirgus dalībnieki sniedz aprakstu par finanšu produkta ieguldījumiem, tostarp norādot visu turpmāk minēto:

| a) | tos finanšu produkta ieguldījumu proporcionālos daudzumus, kas ir sasnieguši veicinātos vides vai sociālos raksturlielumus periodiskajā ziņojumā aptvertajā periodā; |
| --- | --- |

a)

tos finanšu produkta ieguldījumu proporcionālos daudzumus, kas ir sasnieguši veicinātos vides vai sociālos raksturlielumus periodiskajā ziņojumā aptvertajā periodā;

| b) | periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, – atlikušo ieguldījumu mērķi, tostarp aprakstu par visiem minimuma vides vai sociālajiem aizsargpasākumiem un to, vai šie ieguldījumi tiek izmantoti riska ierobežošanai, attiecas uz naudu, kas tiek turēta kā papildu likviditāte, vai arī tie ir ieguldījumi, par kuriem nav pietiekamu datu. |
| --- | --- |

b)

periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, – atlikušo ieguldījumu mērķi, tostarp aprakstu par visiem minimuma vides vai sociālajiem aizsargpasākumiem un to, vai šie ieguldījumi tiek izmantoti riska ierobežošanai, attiecas uz naudu, kas tiek turēta kā papildu likviditāte, vai arī tie ir ieguldījumi, par kuriem nav pietiekamu datu.

54. pants

Ieguldījumu proporcionālais daudzums dažādās ekonomikas nozarēs un apakšnozarēs

Šīs regulas IV pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Kurās tautsaimniecības nozarēs tika veikti ieguldījumi?” finanšu tirgus dalībnieki sniedz informāciju par ieguldījumu proporcionālo daudzumu periodiskā ziņojumā aptvertajā periodā dažādās nozarēs un apakšnozarēs, tostarp tautsaimniecības nozarēs un apakšnozarēs, kas jebkādus ieņēmumus gūst no fosilā kurināmā, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (17) 2. panta 62. punktā, izpētes, ieguves, ražošanas, pārstrādes, uzglabāšanas, attīrīšanas vai izplatīšanas, tostarp transportēšanas, uzglabāšanas un tirdzniecības.

17

55. pants

Informācija par finanšu produktu, kas veicina vides raksturlielumus, ieguldījumiem vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās

1.   Ja Regulas (ES) 2020/852 6. panta pirmajā daļā minētie finanšu produkti ietvēra apņemšanos veikt ieguldījumus saimnieciskās darbībās, kas veicina vides mērķa sasniegšanu Regulas (ES) 2019/2088 2. panta 17. punkta nozīmē, IV pielikumā minētās veidnes iedaļā “Kāds bija ar ilgtspēju saistīto ieguldījumu proporcionālais daudzums?” iekļauj visu šo informāciju:

| a) | ieguldījumu proporcionālo sadalījumu uz katru no Regulas (ES) 2020/852 9. pantā noteiktajiem vides mērķiem, kurus minētie ieguldījumi ir veicinājuši; |
| --- | --- |

a)

ieguldījumu proporcionālo sadalījumu uz katru no Regulas (ES) 2020/852 9. pantā noteiktajiem vides mērķiem, kurus minētie ieguldījumi ir veicinājuši;

| b) | aprakstu par ieguldījumiem vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, tostarp:






  i) | to, vai minēto ieguldījumu atbilstība Regulas (ES) 2020/852 3. pantā noteiktajām prasībām bija atkarīga no viena vai vairāku revidentu sniegta apliecinājuma vai vienas vai vairāku trešo personu veiktas pārbaudes, un, ja tā, tad šā revidenta vai trešās personas vārdu(-s), uzvārdu(-s); |
| --- | --- | --- |

b)

aprakstu par ieguldījumiem vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, tostarp:

i)

to, vai minēto ieguldījumu atbilstība Regulas (ES) 2020/852 3. pantā noteiktajām prasībām bija atkarīga no viena vai vairāku revidentu sniegta apliecinājuma vai vienas vai vairāku trešo personu veiktas pārbaudes, un, ja tā, tad šā revidenta vai trešās personas vārdu(-s), uzvārdu(-s);

| ii) | grafisku attēlojumu joslu diagrammas veidā par apkopotajiem ieguldījumiem vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, kas aprēķināti saskaņā ar 17. panta 1.–4. punktu; |
| --- | --- |

ii)

grafisku attēlojumu joslu diagrammas veidā par apkopotajiem ieguldījumiem vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, kas aprēķināti saskaņā ar 17. panta 1.–4. punktu;

| iii) | grafisku attēlojumu joslu diagrammas veidā par to, kādā mērā apkopotie ieguldījumi ir periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, neietverot suverēno subjektu riska darījumus, un kuri ir aprēķināti saskaņā ar 17. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

iii)

grafisku attēlojumu joslu diagrammas veidā par to, kādā mērā apkopotie ieguldījumi ir periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskajās darbībās, neietverot suverēno subjektu riska darījumus, un kuri ir aprēķināti saskaņā ar 17. panta 5. punktu;

| iv) | informāciju, kas minēta 15. panta 2. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

iv)

informāciju, kas minēta 15. panta 2. punkta b) apakšpunktā;

| v) | ieguldījumu proporcionālo sadalījumu periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, kas veikti pārejas saimnieciskajās darbībās un veicinošās saimnieciskās darbībās, minimālo proporcionālo daļu sadalījums, kas katrā gadījumā izteikts procentos no visiem finanšu produkta ieguldījumiem; |
| --- | --- |

v)

ieguldījumu proporcionālo sadalījumu periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, kas veikti pārejas saimnieciskajās darbībās un veicinošās saimnieciskās darbībās, minimālo proporcionālo daļu sadalījums, kas katrā gadījumā izteikts procentos no visiem finanšu produkta ieguldījumiem;

| vi) | ja finanšu produkts ir ieguldījis ilgtspējīgos ieguldījumos ar vides mērķi, bet kas nav vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – saprotamu skaidrojumu par šādas rīcības iemesliem; |
| --- | --- |

vi)

ja finanšu produkts ir ieguldījis ilgtspējīgos ieguldījumos ar vides mērķi, bet kas nav vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – saprotamu skaidrojumu par šādas rīcības iemesliem;

| vii) | ja finanšu tirgus dalībnieks iepriekš ir saskaņā ar šo iedaļu iesniedzis vismaz vienu periodisko ziņojumu par finanšu produktu, – vēsturisko salīdzinājumu par to, kādā mērā ieguldījumi tika veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā un iepriekšējos periodos; |
| --- | --- |

vii)

ja finanšu tirgus dalībnieks iepriekš ir saskaņā ar šo iedaļu iesniedzis vismaz vienu periodisko ziņojumu par finanšu produktu, – vēsturisko salīdzinājumu par to, kādā mērā ieguldījumi tika veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā un iepriekšējos periodos;

| viii) | ja finanšu tirgus dalībnieks nevarēja novērtēt, kādā mērā riska darījumi ar suverēniem subjektiem ir veicinājuši vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, – aprakstošu paskaidrojumu par šo riska darījumu iemesliem un apmēru attiecībā uz kopējiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

viii)

ja finanšu tirgus dalībnieks nevarēja novērtēt, kādā mērā riska darījumi ar suverēniem subjektiem ir veicinājuši vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, – aprakstošu paskaidrojumu par šo riska darījumu iemesliem un apmēru attiecībā uz kopējiem ieguldījumiem.

2.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) punkta vajadzībām piemēro visu turpmāk minēto:

| a) | apkopojot ieguldījumus nefinanšu uzņēmumos, apgrozījumu, kapitālizdevumus un darbības izdevumus aprēķina un iekļauj grafiskajā attēlojumā; |
| --- | --- |

a)

apkopojot ieguldījumus nefinanšu uzņēmumos, apgrozījumu, kapitālizdevumus un darbības izdevumus aprēķina un iekļauj grafiskajā attēlojumā;

| b) | apkopojot ieguldījumus finanšu uzņēmumos, apgrozījumu un kapitālizdevumus attiecīgā gadījumā aprēķina un iekļauj grafiskajā attēlojumā; |
| --- | --- |

b)

apkopojot ieguldījumus finanšu uzņēmumos, apgrozījumu un kapitālizdevumus attiecīgā gadījumā aprēķina un iekļauj grafiskajā attēlojumā;

| c) | attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām, kas veic nedzīvības apdrošināšanas parakstīšanas darbības, galvenais darbības rādītājs var būt ieguldījumu un parakstīšanas galveno darbības rādītāju kombinācija saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2178 6. pantu. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām un pārapdrošināšanas sabiedrībām, kas veic nedzīvības apdrošināšanas parakstīšanas darbības, galvenais darbības rādītājs var būt ieguldījumu un parakstīšanas galveno darbības rādītāju kombinācija saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2021/2178 6. pantu.

56. pants

Informācija par finanšu produktiem, kas veicina sociālos raksturlielumus

Attiecībā uz finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, kuri ietvēra apņemšanos attiecībā uz ilgtspējīgiem ieguldījumiem ar sociālu mērķi, IV pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Kāds bija ar ilgtspēju saistīto ieguldījumu proporcionālais daudzums?” iekļauj šo ilgtspējīgo ieguldījumu daļu.

57. pants

Indeksa, kas izraudzīts par vides vai sociālo raksturlielumu etalonu, darbības rezultāti ilgtspējas jomā

1.   Šīs regulas IV pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Kāds bija šā finanšu produkta sniegums salīdzinājumā ar izraudzīto atsauces etalonu?” finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju par finanšu produktiem, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus:

| a) | skaidrojumu par to, kā indekss, kas izraudzīts par atsauces etalonu, atšķiras no attiecīgā plašā tirgus indeksa, tostarp to ilgtspējas rādītāju darbības rezultātiem periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, kurus finanšu tirgus dalībnieks uzskata par būtiskiem, lai noteiktu indeksa atbilstību vides vai sociālajiem raksturlielumiem, ko veicina finanšu produkts, un VSP faktoriem, kas minēti etalona administratora publicētajā paziņojumā par etalonu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 27. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

skaidrojumu par to, kā indekss, kas izraudzīts par atsauces etalonu, atšķiras no attiecīgā plašā tirgus indeksa, tostarp to ilgtspējas rādītāju darbības rezultātiem periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, kurus finanšu tirgus dalībnieks uzskata par būtiskiem, lai noteiktu indeksa atbilstību vides vai sociālajiem raksturlielumiem, ko veicina finanšu produkts, un VSP faktoriem, kas minēti etalona administratora publicētajā paziņojumā par etalonu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 27. panta 1. punktu;

| b) | salīdzinājumu starp finanšu produkta darbības rezultātiem un rādītājiem, ar kuriem mēra a) apakšpunktā minētā indeksa ilgtspējas faktorus periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā; |
| --- | --- |

b)

salīdzinājumu starp finanšu produkta darbības rezultātiem un rādītājiem, ar kuriem mēra a) apakšpunktā minētā indeksa ilgtspējas faktorus periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā;

| c) | salīdzinājumu starp finanšu produkta sniegumu un attiecīgo plašā tirgus indeksu periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā. |
| --- | --- |

c)

salīdzinājumu starp finanšu produkta sniegumu un attiecīgo plašā tirgus indeksu periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā.

2.   Šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētos salīdzinājumus attiecīgā gadījumā uzrāda vai nu tabulas veidā, vai grafiska attēlojuma veidā.

2. IEDAĻA

Ilgtspējīgs ieguldījums kā mērķis

58. pants

Periodisku ziņojumu noformējuma un satura prasības attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

Attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, Regulas (ES) 2019/2088 11. panta 1. punktā minēto informāciju finanšu tirgus dalībnieki uzrāda dokumenta pielikumā vai informācijā, kas norādīta minētās regulas 11. panta 2. punktā, šīs regulas V pielikumā noteiktās veidnes formātā. Finanšu tirgus dalībnieki dokumenta galvenajā daļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 11. panta 2. punktā, iekļauj viegli uztveramu paziņojumu par to, ka minētajā pielikumā ir pieejama informācija par ilgtspējīgu ieguldījumu.

59. pants

Finanšu produkta ilgtspējīgā ieguldījuma mērķa sasniegšana

V pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Kādā mērā tika sasniegts šā finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķis?” finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju:

| a) | to, kādā mērā ilgtspējīgā ieguldījuma mērķis ir sasniegts periodiskā ziņojuma aptvertais periods, tostarp to, kāds sniegums bijis:






  i) | ilgtspējas rādītājiem, kas minēti šīs regulas III pielikumā noteiktās veidnes iedaļas “Kāds ir šā finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķis?” apakšiedaļā “Kurus ilgtspējas rādītājus izmanto, lai izmērītu, kā tiek sasniegts šā finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķis?”; |
| --- | --- | --- |

a)

to, kādā mērā ilgtspējīgā ieguldījuma mērķis ir sasniegts periodiskā ziņojuma aptvertais periods, tostarp to, kāds sniegums bijis:

i)

ilgtspējas rādītājiem, kas minēti šīs regulas III pielikumā noteiktās veidnes iedaļas “Kāds ir šā finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķis?” apakšiedaļā “Kurus ilgtspējas rādītājus izmanto, lai izmērītu, kā tiek sasniegts šā finanšu produkta ilgtspējīga ieguldījuma mērķis?”;

| ii) | jebkuriem atvasinātajiem instrumentiem, kas minēti šīs regulas III pielikumā noteiktās veidnes iedaļas “Kāds ir aktīvu izvietojums un kāda ir ilgtspējīgu ieguldījumu minimālā daļa?” apakšiedaļā “Kā atvasināto instrumentu izmantošana palīdz sasniegt ilgtspējīga ieguldījuma mērķi?” un ko izmanto, lai sasniegtu ilgtspējīga ieguldījuma mērķi; |
| --- | --- |

ii)

jebkuriem atvasinātajiem instrumentiem, kas minēti šīs regulas III pielikumā noteiktās veidnes iedaļas “Kāds ir aktīvu izvietojums un kāda ir ilgtspējīgu ieguldījumu minimālā daļa?” apakšiedaļā “Kā atvasināto instrumentu izmantošana palīdz sasniegt ilgtspējīga ieguldījuma mērķi?” un ko izmanto, lai sasniegtu ilgtspējīga ieguldījuma mērķi;

| b) | attiecībā uz finanšu produktiem, kas minēti Regulas (ES) 2020/852 5. panta pirmajā daļā, – identificētos minētās regulas 9. pantā noteiktos vides mērķus, kurus ir veicinājis finanšu produkta pamatā esošais ilgtspējīgais ieguldījums; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz finanšu produktiem, kas minēti Regulas (ES) 2020/852 5. panta pirmajā daļā, – identificētos minētās regulas 9. pantā noteiktos vides mērķus, kurus ir veicinājis finanšu produkta pamatā esošais ilgtspējīgais ieguldījums;

| c) | attiecībā uz Regulas (ES) 2019/2088 9. panta 3. punktā minētajiem finanšu produktiem – informāciju par to, kā mērķis samazināt oglekļa emisijas tika saskaņots ar Parīzes nolīgumu, ietverot aprakstu par finanšu produkta paveikto periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus, tostarp attiecībā uz ES klimata pārejas etalonu vai Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu, VSP faktoriem un kritērijiem, ko etalona administrators ir ņēmis vērā saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/1818; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz Regulas (ES) 2019/2088 9. panta 3. punktā minētajiem finanšu produktiem – informāciju par to, kā mērķis samazināt oglekļa emisijas tika saskaņots ar Parīzes nolīgumu, ietverot aprakstu par finanšu produkta paveikto periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus, tostarp attiecībā uz ES klimata pārejas etalonu vai Parīzes nolīgumam pielāgotu ES etalonu, VSP faktoriem un kritērijiem, ko etalona administrators ir ņēmis vērā saskaņā ar Deleģēto regulu (ES) 2020/1818;

| d) | ja finanšu tirgus dalībnieki iepriekš ir saskaņā ar šo iedaļu iesnieguši vismaz vienu periodisko ziņojumu par finanšu produktu, – vēsturisko salīdzinājumu starp periodiskā ziņojuma aptverto pašreizējo periodu un iepriekšējiem periodiem; |
| --- | --- |

d)

ja finanšu tirgus dalībnieki iepriekš ir saskaņā ar šo iedaļu iesnieguši vismaz vienu periodisko ziņojumu par finanšu produktu, – vēsturisko salīdzinājumu starp periodiskā ziņojuma aptverto pašreizējo periodu un iepriekšējiem periodiem;

| e) | skaidrojumu par to, kā ilgtspējīgie ieguldījumi ir veicinājuši ilgtspējīga ieguldījuma mērķi un nav nodarījuši būtisku kaitējumu nevienam no ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, tostarp norādot visu turpmāk minēto:






  i) | to, kā tika ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā I pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji; |
| --- | --- | --- |

e)

skaidrojumu par to, kā ilgtspējīgie ieguldījumi ir veicinājuši ilgtspējīga ieguldījuma mērķi un nav nodarījuši būtisku kaitējumu nevienam no ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, tostarp norādot visu turpmāk minēto:

i)

to, kā tika ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā I pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji;

| ii) | to, vai ilgtspējīgais ieguldījums tika saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā; |
| --- | --- |

ii)

to, vai ilgtspējīgais ieguldījums tika saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā;

| f) | informāciju par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, kā minēts šīs regulas III pielikumā minētās veidnes iedaļā “Vai šis finanšu produkts ņem vērā svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem?”. |
| --- | --- |

f)

informāciju par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, kā minēts šīs regulas III pielikumā minētās veidnes iedaļā “Vai šis finanšu produkts ņem vērā svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem?”.

60. pants

To finanšu produktu lielākie ieguldījumi, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

1.   V pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Kādi bija šā finanšu produkta galvenie ieguldījumi?” ietver sarakstu lejupejošā secībā pēc lieluma, kurā iekļauti piecpadsmit ieguldījumi, kas veido lielāko proporcionālo daudzumu no finanšu produkta ieguldījumiem periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, tostarp norādot nozares un valstis, kur šie ieguldījumi tika veikti.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja mazāk nekā piecpadsmit ieguldījumu periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā veido piecdesmit procentus no finanšu produkta ieguldījumiem, 1. punktā minētajā iedaļā iekļauj šo ieguldījumu sarakstu dilstošā secībā pēc lieluma, tostarp norādot nozares un valstis, kur šie ieguldījumi veikti.

61. pants

Ar ilgtspēju saistīto ieguldījumu proporcionālais daudzums finanšu produktos, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums

V pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Kāds bija ar ilgtspēju saistīto ieguldījumu proporcionālais daudzums?” finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju:

| a) | to finanšu produkta ieguldījumu proporcionālās daļas, kas veicinājuši ilgtspējīgu ieguldījumu mērķi; |
| --- | --- |

a)

to finanšu produkta ieguldījumu proporcionālās daļas, kas veicinājuši ilgtspējīgu ieguldījumu mērķi;

| b) | periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā atlikušo ieguldījumu mērķi, tostarp aprakstu par visiem minimālajiem vides vai sociālajiem aizsardzības pasākumiem un to, vai šie ieguldījumi tiek izmantoti riska ierobežošanai vai attiecas uz naudu, kas tiek turēta kā papildu likviditāte; |
| --- | --- |

b)

periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā atlikušo ieguldījumu mērķi, tostarp aprakstu par visiem minimālajiem vides vai sociālajiem aizsardzības pasākumiem un to, vai šie ieguldījumi tiek izmantoti riska ierobežošanai vai attiecas uz naudu, kas tiek turēta kā papildu likviditāte;

| c) | ieguldījumu proporcionālo daļu periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā dažādās nozarēs un apakšnozarēs. |
| --- | --- |

c)

ieguldījumu proporcionālo daļu periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā dažādās nozarēs un apakšnozarēs.

62. pants

Informācija par to finanšu produktu ilgtspējīgiem ieguldījumiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgi ieguldījumi

1.   Attiecībā uz Regulas (ES) 2020/852 5. panta pirmajā daļā minētajiem finanšu produktiem V pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Kāds bija ar ilgtspēju saistīto ieguldījumu proporcionālais daudzums?” iekļauj visu šo informāciju:

| a) | sadalījumu saskaņā ar 55. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

sadalījumu saskaņā ar 55. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| b) | aprakstu par ilgtspējīgiem ieguldījumiem vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, tostarp:






  i) | informāciju saskaņā ar 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

aprakstu par ilgtspējīgiem ieguldījumiem vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, tostarp:

i)

informāciju saskaņā ar 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktu;

| ii) | grafisku attēlojumu joslu diagrammas veidā saskaņā ar 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu; |
| --- | --- |

ii)

grafisku attēlojumu joslu diagrammas veidā saskaņā ar 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu;

| iii) | grafisku attēlojumu joslu diagrammas veidā saskaņā ar 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktu; |
| --- | --- |

iii)

grafisku attēlojumu joslu diagrammas veidā saskaņā ar 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktu;

| iv) | informāciju, kas minēta 15. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

iv)

informāciju, kas minēta 15. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| v) | sadalījumu saskaņā ar 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta v) punktu; |
| --- | --- |

v)

sadalījumu saskaņā ar 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta v) punktu;

| vi) | ja finanšu produkts ir ieguldīts ilgtspējīgos ieguldījumos ar vides mērķi, bet kas nav vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – saprotamu skaidrojumu par šādas rīcības iemesliem; |
| --- | --- |

vi)

ja finanšu produkts ir ieguldīts ilgtspējīgos ieguldījumos ar vides mērķi, bet kas nav vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības, – saprotamu skaidrojumu par šādas rīcības iemesliem;

| vii) | ja finanšu tirgus dalībnieks iepriekš ir saskaņā ar šo iedaļu iesniedzis vismaz vienu periodisko ziņojumu par finanšu produktu, – vēsturisko salīdzinājumu par to, kādā mērā ieguldījumi tika veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā un iepriekšējos periodos; |
| --- | --- |

vii)

ja finanšu tirgus dalībnieks iepriekš ir saskaņā ar šo iedaļu iesniedzis vismaz vienu periodisko ziņojumu par finanšu produktu, – vēsturisko salīdzinājumu par to, kādā mērā ieguldījumi tika veikti vides ziņā ilgtspējīgās saimnieciskās darbībās periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā un iepriekšējos periodos;

| c) | aprakstošu paskaidrojumu saskaņā ar 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta viii) punktu; |
| --- | --- |

c)

aprakstošu paskaidrojumu saskaņā ar 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta viii) punktu;

| d) | attiecībā uz finanšu produktiem, kuriem ir ilgtspējīgi ieguldījumi ar sociālu mērķi, V pielikumā minētās veidnes iedaļā “Kāda bija sociāli ilgtspējīgu ieguldījumu daļa periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā” iekļauj arī šo ilgtspējīgo ieguldījumu minimālo daļu. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz finanšu produktiem, kuriem ir ilgtspējīgi ieguldījumi ar sociālu mērķi, V pielikumā minētās veidnes iedaļā “Kāda bija sociāli ilgtspējīgu ieguldījumu daļa periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā” iekļauj arī šo ilgtspējīgo ieguldījumu minimālo daļu.

2.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) punkta vajadzībām finanšu tirgus dalībnieki piemēro 55. panta 2. punktu.

63. pants

Indeksa, kas izraudzīts par ilgtspējīga mērķa etalonu, sniegums ilgtspējas jomā

1.   V pielikumā noteiktās veidnes iedaļā “Kāds bija šā finanšu produkta sniegums salīdzinājumā ar ilgtspējas atsauces etalonu?” finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju attiecībā uz finanšu produktiem, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kuriem par atsauces etalonu ir izraudzīts indekss:

| a) | skaidrojumu par to, kā indekss, kas izraudzīts par atsauces etalonu, atšķiras no attiecīgā plašā tirgus indeksa, tostarp vismaz to ilgtspējas rādītāju snieguma periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, kurus finanšu tirgus dalībnieks uzskata par būtiskiem, lai noteiktu indeksa atbilstību ilgtspējīga ieguldījuma mērķim, tostarp VSP faktoriem, kas minēti etalona administratora publicētajā paziņojumā par etalonu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 27. panta 2.a punktu; |
| --- | --- |

a)

skaidrojumu par to, kā indekss, kas izraudzīts par atsauces etalonu, atšķiras no attiecīgā plašā tirgus indeksa, tostarp vismaz to ilgtspējas rādītāju snieguma periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā, kurus finanšu tirgus dalībnieks uzskata par būtiskiem, lai noteiktu indeksa atbilstību ilgtspējīga ieguldījuma mērķim, tostarp VSP faktoriem, kas minēti etalona administratora publicētajā paziņojumā par etalonu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1011 27. panta 2.a punktu;

| b) | salīdzinājumu starp finanšu produkta darbības rezultātiem un rādītājiem, ar kuriem mēra a) apakšpunktā minētā indeksa ilgtspējas faktorus periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā; |
| --- | --- |

b)

salīdzinājumu starp finanšu produkta darbības rezultātiem un rādītājiem, ar kuriem mēra a) apakšpunktā minētā indeksa ilgtspējas faktorus periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā;

| c) | salīdzinājumu starp finanšu produkta sniegumu un attiecīgo plašā tirgus indeksu periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā. |
| --- | --- |

c)

salīdzinājumu starp finanšu produkta sniegumu un attiecīgo plašā tirgus indeksu periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā.

2.   Šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētos salīdzinājumus uzrāda vai nu tabulas veidā, vai grafiska attēlojuma veidā.

3. IEDAĻA

Periodisko ziņojumu vēsturiskie salīdzinājumi

64. pants

Periodisko ziņojumu vēsturiskie salīdzinājumi

1.   Veicot vēsturiskos salīdzinājumus, kas minēti 51. panta c) punktā, 55. panta 1. punkta b) apakšpunkta vii) punktā, 59. panta d) punktā un 62. panta 1. punkta b) apakšpunkta vii) punktā, finanšu tirgus dalībnieki periodiskā ziņojuma aptverto periodu salīdzina ar iepriekšējo periodisko ziņojumu aptvertajiem periodiem, un pēc tam – ar katru iepriekšējo periodiskā ziņojuma aptverto periodu, līdz vismaz pēdējiem pieciem iepriekšējiem periodiem.

2.   51. panta c) punktā un 59. panta d) punktā minēto vēsturisko salīdzinājumu vajadzībām finanšu tirgus dalībnieki konsekventi ziņo par ilgtspējas rādītāju darbības rezultātiem laika gaitā un sniedz visu turpmāk minēto informāciju:

| a) | ja tiek atklāta kvantitatīva informācija, – skaitļus ar relatīviem rādītājiem, piemēram, ietekme uz katru ieguldīto euro; |
| --- | --- |

a)

ja tiek atklāta kvantitatīva informācija, – skaitļus ar relatīviem rādītājiem, piemēram, ietekme uz katru ieguldīto euro;

| b) | to, uz kuriem rādītājiem attiecas revidenta sniegts apliecinājums vai trešās personas veikta pārbaude; |
| --- | --- |

b)

to, uz kuriem rādītājiem attiecas revidenta sniegts apliecinājums vai trešās personas veikta pārbaude;

| c) | tā finanšu produkta pamatā esošo aktīvu proporcionālo daļu, kas minēts šīs regulas IV pielikumā minētās veidnes iedaļā “Kāds bija ar ilgtspēju saistīto ieguldījumu proporcionālais daudzums?” un V pielikumā minētās veidnes iedaļā “Kāds bija ar ilgtspēju saistīto ieguldījumu proporcionālais daudzums?” |
| --- | --- |

c)

tā finanšu produkta pamatā esošo aktīvu proporcionālo daļu, kas minēts šīs regulas IV pielikumā minētās veidnes iedaļā “Kāds bija ar ilgtspēju saistīto ieguldījumu proporcionālais daudzums?” un V pielikumā minētās veidnes iedaļā “Kāds bija ar ilgtspēju saistīto ieguldījumu proporcionālais daudzums?”

4. IEDAĻA

Finanšu produkti ar ieguldījumu iespējām

65. pants

Finanšu produkti, kuriem ir viena vai vairākas pamatā esošas ieguldījumu iespējas, kuras šos finanšu produktus kvalificē kā finanšu produktus, kuri veicina vides vai sociālos raksturlielumus

1.   Atkāpjoties no 50. līdz 57. panta, ja finanšu produkts ieguldītājam piedāvā ieguldījumu iespējas un ja saskaņā ar vienu vai vairākām no minētajām ieguldījumu iespējām konkrētais finanšu produkts ir kvalificējams kā finanšu produkts, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, finanšu tirgus dalībnieki dokumenta pamatdaļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 11. panta 2. punktā, iekļauj viegli uztveramu paziņojumu, kas apstiprina visu turpmāk minēto:

| a) | to, ka finanšu produkts veicina vides vai sociālos raksturlielumus; |
| --- | --- |

a)

to, ka finanšu produkts veicina vides vai sociālos raksturlielumus;

| b) | to, ka minēto raksturlielumu sasniegšana ir atkarīga no ieguldījumiem vismaz vienā no ieguldījumu iespējām, kas minētas šā panta 2. punktā, un ka finanšu produkta turēšanas periodā ir jātur vismaz viena no šīm iespējām; |
| --- | --- |

b)

to, ka minēto raksturlielumu sasniegšana ir atkarīga no ieguldījumiem vismaz vienā no ieguldījumu iespējām, kas minētas šā panta 2. punktā, un ka finanšu produkta turēšanas periodā ir jātur vismaz viena no šīm iespējām;

| c) | to, ka papildu informācija par minētajiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem ir pieejama šā panta 2. punktā minētajos pielikumos. |
| --- | --- |

c)

to, ka papildu informācija par minētajiem vides vai sociālajiem raksturlielumiem ir pieejama šā panta 2. punktā minētajos pielikumos.

2.   Finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju, kas norādīta dokumenta pielikumos vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 11. panta 2. punktā:

| a) | par katru ieguldījumu iespēju, kurās veikts ieguldījums, kura kvalificējama kā finanšu produkts, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, – informāciju, kas minēta šīs regulas 50. līdz 57. pantā; |
| --- | --- |

a)

par katru ieguldījumu iespēju, kurās veikts ieguldījums, kura kvalificējama kā finanšu produkts, kas veicina vides vai sociālos raksturlielumus, – informāciju, kas minēta šīs regulas 50. līdz 57. pantā;

| b) | par katru ieguldījumu iespēju, kurās veikts ieguldījums, kas kvalificējama kā finanšu produkts, kura mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, – informāciju, kas minēta šīs regulas 58. līdz 63. pantā; |
| --- | --- |

b)

par katru ieguldījumu iespēju, kurās veikts ieguldījums, kas kvalificējama kā finanšu produkts, kura mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, – informāciju, kas minēta šīs regulas 58. līdz 63. pantā;

| c) | par katru ieguldījumu iespēju, kurās veikts ieguldījums, kuras mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kura nav finanšu produkts, – informāciju par ilgtspējīga ieguldījuma mērķi. |
| --- | --- |

c)

par katru ieguldījumu iespēju, kurās veikts ieguldījums, kuras mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kura nav finanšu produkts, – informāciju par ilgtspējīga ieguldījuma mērķi.

3.   Finanšu tirgus dalībnieki sniedz 2. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju IV pielikumā noteiktās veidnes veidā un 2. punkta b) apakšpunktā minēto informāciju – V pielikumā noteiktās veidnes veidā.

66. pants

Finanšu produkti ar pamatā esošajām ieguldījumu iespējām, kuru visu mērķi ir ilgtspējīgi ieguldījumi

1.   Atkāpjoties no 58. līdz 63. panta, ja finanšu produkts ieguldītājam piedāvā ieguldījumu iespējas un ja visu minēto ieguldījumu iespēju mērķi ir ilgtspējīgi ieguldījumi, finanšu tirgus dalībnieki dokumenta pamatdaļā vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 11. panta 2. punktā, viegli uztveramā paziņojumā apliecina, ka finanšu produkta mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un ka ar minēto mērķi saistītā informācija ir pieejama šā panta 2. punktā minētajos pielikumos.

2.   Finanšu tirgus dalībnieki sniedz visu turpmāk minēto informāciju, kas norādīta dokumenta pielikumos vai informācijā, kas minēta Regulas (ES) 2019/2088 11. panta 2. punktā:

| a) | par katru ieguldījumu iespēju, kurās veikts ieguldījums, kas kvalificējama ka finanšu produkts, kura mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, – informāciju, kas minēta 58. līdz 63. pantā; |
| --- | --- |

a)

par katru ieguldījumu iespēju, kurās veikts ieguldījums, kas kvalificējama ka finanšu produkts, kura mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums, – informāciju, kas minēta 58. līdz 63. pantā;

| b) | par katru ieguldījumu iespēju, kurās veikts ieguldījums, kuras mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kura nav finanšu produkts, – informāciju par ilgtspējīga ieguldījuma mērķi. |
| --- | --- |

b)

par katru ieguldījumu iespēju, kurās veikts ieguldījums, kuras mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kura nav finanšu produkts, – informāciju par ilgtspējīga ieguldījuma mērķi.

3.   Finanšu tirgus dalībnieki sniedz 2. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju V pielikumā noteiktās veidnes veidā.

67. pants

Informācija par pamatā esošajām ieguldījumu iespējām, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums un kuras pašas par sevi nav finanšu produkti

Informācijā par 65. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 66. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto ilgtspējīgā ieguldījuma mērķi ietver visu turpmāk minēto:

| a) | ilgtspējīga ieguldījuma mērķa aprakstu; |
| --- | --- |

a)

ilgtspējīga ieguldījuma mērķa aprakstu;

| b) | to, cik lielā mērā periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā tika sasniegts ilgtspējīga ieguldījuma mērķis, tostarp to ilgtspējas rādītāju darbības rezultātiem, kas izmantoti, lai izmērītu to iespēju vispārējo ilgtspējīgo ietekmi, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums; |
| --- | --- |

b)

to, cik lielā mērā periodiskā ziņojuma aptvertajā periodā tika sasniegts ilgtspējīga ieguldījuma mērķis, tostarp to ilgtspējas rādītāju darbības rezultātiem, kas izmantoti, lai izmērītu to iespēju vispārējo ilgtspējīgo ietekmi, kuru mērķis ir ilgtspējīgs ieguldījums;

| c) | aprakstu par to, kā ieguldījumi nenodara būtisku kaitējumu nevienam no ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem, tostarp norādot visu turpmāk minēto:






  i) | to, kā tiek ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji; |
| --- | --- | --- |

c)

aprakstu par to, kā ieguldījumi nenodara būtisku kaitējumu nevienam no ilgtspējīgu ieguldījumu mērķiem, tostarp norādot visu turpmāk minēto:

i)

to, kā tiek ņemti vērā I pielikuma 1. tabulā norādītie negatīvās ietekmes rādītāji un visi attiecīgie minētā pielikuma 2. un 3. tabulā norādītie rādītāji;

| ii) | to, vai ilgtspējīgais ieguldījums ir saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā. |
| --- | --- |

ii)

to, vai ilgtspējīgais ieguldījums ir saskaņots ar ESAO vadlīnijām daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, tostarp principiem un tiesībām, kuri ir izklāstīti astoņās pamatkonvencijās un noteikti Starptautiskās Darba organizācijas Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā un Starptautiskajā cilvēktiesību hartā.

VI NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

68. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šo regulu piemēro no 2023. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 6. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1818 (2020. gada 17. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1011 papildina attiecībā uz standartu minimumu ES klimata pārejas etaloniem un Parīzes nolīgumam pielāgotiem ES etaloniem (OV L 406, 3.12.2020., 17. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2139 (2021. gada 4. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 papildina, ieviešot tehniskās pārbaudes kritērijus, pēc kuriem nosaka, ar kādiem nosacījumiem konkrēta saimnieciskā darbība ir uzskatāma par tādu, kas būtiski sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu vai pielāgošanos klimata pārmaiņām, un pēc kuriem nosaka, vai konkrētā saimnieciskā darbība nenodara būtisku kaitējumu kādiem citiem vidiskajiem mērķiem (OV L 442, 9.12.2021., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2178 (2021. gada 6. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852, precizējot tās informācijas saturu un noformējumu, kas uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 2013/34/ES 19.a vai 29.a pants, jāatklāj par vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, un precizējot metodoloģiju minētā informācijas atklāšanas pienākuma izpildei (OV L 443, 10.12.2021., 9. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/36/EK (2007. gada 11. jūlijs) par biržu sarakstos iekļautu sabiedrību akcionāru konkrētu tiesību izmantošanu (OV L 184, 14.7.2007., 17. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2402 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 347, 28.12.2017., 35. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2012 (2012. gada 14. marts) par īso pozīciju pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem (OV L 86, 24.3.2012., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

17

---

I PIELIKUMS

Veidne paziņojumam par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspēju

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “1., 2. un 3. pakāpes SEG emisijas” ir siltumnīcefekta gāzu emisiju darbības joma [pakāpe], kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1011 III pielikuma 1. punkta e) apakšpunkta i) līdz iii) punktā (1); |
| --- | --- |

1)

“1., 2. un 3. pakāpes SEG emisijas” ir siltumnīcefekta gāzu emisiju darbības joma [pakāpe], kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1011 III pielikuma 1. punkta e) apakšpunkta i) līdz iii) punktā (1);

| 2) | “siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas” ir siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842 (2) 3. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

2)

“siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas” ir siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842 (2) 3. panta 1. punktā;

| 3) | “vidējais svērtais” ir attiecība starp finanšu tirgus dalībnieka ieguldījumu, kas tiek veikts ieguldījumu saņēmējā sabiedrībā, un ieguldījumu saņēmējas sabiedrības uzņēmuma vērtību; |
| --- | --- |

3)

“vidējais svērtais” ir attiecība starp finanšu tirgus dalībnieka ieguldījumu, kas tiek veikts ieguldījumu saņēmējā sabiedrībā, un ieguldījumu saņēmējas sabiedrības uzņēmuma vērtību;

| 4) | “uzņēmuma vērtība” ir summa fiskālā gada beigās, ko veido parasto akciju tirgus kapitalizācija, priekšrocību akciju tirgus kapitalizācija un kopējā parādsaistību un nekontrolējošās līdzdalības uzskaites vērtība, neatskaitot skaidru naudu vai tās ekvivalentus; |
| --- | --- |

4)

“uzņēmuma vērtība” ir summa fiskālā gada beigās, ko veido parasto akciju tirgus kapitalizācija, priekšrocību akciju tirgus kapitalizācija un kopējā parādsaistību un nekontrolējošās līdzdalības uzskaites vērtība, neatskaitot skaidru naudu vai tās ekvivalentus;

| 5) | “sabiedrības, kas darbojas fosilā kurināmā nozarē” ir sabiedrības, kas jebkādus ieņēmumus gūst no fosilā kurināmā, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (3) 2. panta 62) apakšpunktā, izpētes, ieguves, ražošanas, pārstrādes, uzglabāšanas, attīrīšanas vai izplatīšanas, tostarp transportēšanas, uzglabāšanas un tirdzniecības; |
| --- | --- |

5)

“sabiedrības, kas darbojas fosilā kurināmā nozarē” ir sabiedrības, kas jebkādus ieņēmumus gūst no fosilā kurināmā, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (3) 2. panta 62) apakšpunktā, izpētes, ieguves, ražošanas, pārstrādes, uzglabāšanas, attīrīšanas vai izplatīšanas, tostarp transportēšanas, uzglabāšanas un tirdzniecības;

| 6) | “atjaunojamie energoresursi” ir tādi atjaunojami nefosilie energoresursi kā vējš, saule (saules siltumenerģija un fotoelementu enerģija) un ģeotermālā enerģija, apkārtējās vides enerģija, plūdmaiņa, viļņu un cita okeāna enerģija, hidroenerģija, biomasa, atkritumu poligonu gāze, notekūdeņu attīrīšanas staciju gāze un biogāze; |
| --- | --- |

6)

“atjaunojamie energoresursi” ir tādi atjaunojami nefosilie energoresursi kā vējš, saule (saules siltumenerģija un fotoelementu enerģija) un ģeotermālā enerģija, apkārtējās vides enerģija, plūdmaiņa, viļņu un cita okeāna enerģija, hidroenerģija, biomasa, atkritumu poligonu gāze, notekūdeņu attīrīšanas staciju gāze un biogāze;

| 7) | “neatjaunojamie energoresursi” ir energoresursi, kas nav minēti 6. punktā; |
| --- | --- |

7)

“neatjaunojamie energoresursi” ir energoresursi, kas nav minēti 6. punktā;

| 8) | “enerģijas patēriņa intensitāte” ir attiecība starp ieguldījumu saņēmējas sabiedrības enerģijas patēriņu uz darbības vai ražošanas vienību vai jebkuru citu rādītāju, un šīs ieguldījumu saņēmējas sabiedrības kopējo enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

8)

“enerģijas patēriņa intensitāte” ir attiecība starp ieguldījumu saņēmējas sabiedrības enerģijas patēriņu uz darbības vai ražošanas vienību vai jebkuru citu rādītāju, un šīs ieguldījumu saņēmējas sabiedrības kopējo enerģijas patēriņu;

| 9) | “lielas ietekmes klimata nozares” ir nozares, kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1893/2006 (4) I pielikuma A līdz H iedaļā un L iedaļā; |
| --- | --- |

9)

“lielas ietekmes klimata nozares” ir nozares, kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1893/2006 (4) I pielikuma A līdz H iedaļā un L iedaļā;

| 10) | “aizsargājamā teritorija” ir Eiropas Vides aģentūras Izraudzīto teritoriju vienotajā datubāzē (CDDA) minētās izraudzītās teritorijas; |
| --- | --- |

10)

“aizsargājamā teritorija” ir Eiropas Vides aģentūras Izraudzīto teritoriju vienotajā datubāzē (CDDA) minētās izraudzītās teritorijas;

| 11) | “ārpus aizsargājamām teritorijām esoša teritorija ar lielu bioloģisko daudzveidību” ir bioloģiski daudzveidīga zeme, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/70/EK (5) 7.b panta 3. punktā; |
| --- | --- |

11)

“ārpus aizsargājamām teritorijām esoša teritorija ar lielu bioloģisko daudzveidību” ir bioloģiski daudzveidīga zeme, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/70/EK (5) 7.b panta 3. punktā;

| 12) | “emisijas ūdenī” ir prioritāro vielu tiešās emisijas, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK (6) 2. panta 30. punktā, un nitrātu, fosfātu un pesticīdu tiešās emisijas; |
| --- | --- |

12)

“emisijas ūdenī” ir prioritāro vielu tiešās emisijas, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/60/EK (6) 2. panta 30. punktā, un nitrātu, fosfātu un pesticīdu tiešās emisijas;

| 13) | “teritorijas ar lielu ūdens resursu noslodzi” ir reģioni, kuros Pasaules Resursu institūta (WRI) Ūdens riska atlanta rīkā “Aqueduct” kopējā izsūknētā ūdens daudzuma procentuālā attiecība ir augsta (40–80 %) vai ārkārtīgi augsta (vairāk nekā 80 %); |
| --- | --- |

13)

“teritorijas ar lielu ūdens resursu noslodzi” ir reģioni, kuros Pasaules Resursu institūta (WRI) Ūdens riska atlanta rīkā “Aqueduct” kopējā izsūknētā ūdens daudzuma procentuālā attiecība ir augsta (40–80 %) vai ārkārtīgi augsta (vairāk nekā 80 %);

| 14) | “bīstamie atkritumi un radioaktīvie atkritumi” ir bīstamie un radioaktīvie atkritumi; |
| --- | --- |

14)

“bīstamie atkritumi un radioaktīvie atkritumi” ir bīstamie un radioaktīvie atkritumi;

| 15) | “bīstamie atkritumi” ir bīstamie atkritumi, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (7) 3. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

15)

“bīstamie atkritumi” ir bīstamie atkritumi, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (7) 3. panta 2. punktā;

| 16) | “radioaktīvie atkritumi” ir radioaktīvie atkritumi, kā definēts Padomes Direktīvas 2011/70/Euratom (8) 3. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

16)

“radioaktīvie atkritumi” ir radioaktīvie atkritumi, kā definēts Padomes Direktīvas 2011/70/Euratom (8) 3. panta 7. punktā;

| 17) | “nepārstrādāti atkritumi” ir jebkuri atkritumi, kas nav pārstrādāti Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 17. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

17)

“nepārstrādāti atkritumi” ir jebkuri atkritumi, kas nav pārstrādāti Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 17. punkta nozīmē;

| 18) | “darbības, kas negatīvi ietekmē bioloģiski jutīgas teritorijas” ir darbības, kurām raksturīgas visas turpmāk minētās iezīmes:






  a) | šīs darbības izraisa dabisko dzīvotņu un biotopu noplicināšanos un traucē sugām, kuru aizsardzībai ir noteikta aizsargājamā teritorija; |
| --- | --- | --- |

18)

“darbības, kas negatīvi ietekmē bioloģiski jutīgas teritorijas” ir darbības, kurām raksturīgas visas turpmāk minētās iezīmes:

a)

šīs darbības izraisa dabisko dzīvotņu un biotopu noplicināšanos un traucē sugām, kuru aizsardzībai ir noteikta aizsargājamā teritorija;

| b) | attiecībā uz šīm darbībām nav īstenoti nekādi secinājumi, ietekmes mazināšanas pasākumi vai ietekmes novērtējumi, kas pieņemti saskaņā ar kādu no turpmāk minētajām direktīvām vai valsts noteikumiem, vai starptautiskiem standartiem, kas ir līdzvērtīgi minētajām direktīvām:






  i) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (9); |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz šīm darbībām nav īstenoti nekādi secinājumi, ietekmes mazināšanas pasākumi vai ietekmes novērtējumi, kas pieņemti saskaņā ar kādu no turpmāk minētajām direktīvām vai valsts noteikumiem, vai starptautiskiem standartiem, kas ir līdzvērtīgi minētajām direktīvām:

i)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (9);

| ii) | Padomes Direktīva 92/43/EEK (10); |
| --- | --- |

ii)

Padomes Direktīva 92/43/EEK (10);

| iii) | ietekmes uz vidi novērtējums (IVN), kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (11) 1. panta 2. punkta g) apakšpunktā; |
| --- | --- |

iii)

ietekmes uz vidi novērtējums (IVN), kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/92/ES (11) 1. panta 2. punkta g) apakšpunktā;

| iv) | attiecībā uz darbībām trešās valstīs – secinājumi, ietekmes mazināšanas pasākumi vai ietekmes novērtējumi, kas pieņemti saskaņā ar valsts noteikumiem vai starptautiskiem standartiem, kuri ir līdzvērtīgi i), ii) un iii) punktā uzskaitītajām direktīvām un ietekmes novērtējumiem; |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz darbībām trešās valstīs – secinājumi, ietekmes mazināšanas pasākumi vai ietekmes novērtējumi, kas pieņemti saskaņā ar valsts noteikumiem vai starptautiskiem standartiem, kuri ir līdzvērtīgi i), ii) un iii) punktā uzskaitītajām direktīvām un ietekmes novērtējumiem;

| 19) | “biodaudzveidības ziņā jutīgas teritorijas” ir Natura 2000 aizsargājamo teritoriju tīkls, UNESCO Pasaules mantojuma objekti un galvenās bioloģiskās daudzveidības teritorijas, kā arī citas aizsargājamās teritorijas, kā minēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 (12) II pielikuma D papildinājumā; |
| --- | --- |

19)

“biodaudzveidības ziņā jutīgas teritorijas” ir Natura 2000 aizsargājamo teritoriju tīkls, UNESCO Pasaules mantojuma objekti un galvenās bioloģiskās daudzveidības teritorijas, kā arī citas aizsargājamās teritorijas, kā minēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 (12) II pielikuma D papildinājumā;

| 20) | “apdraudētas sugas” ir apdraudētas sugas, tostarp flora un fauna, kas uzskaitītas Eiropas Sarkanajā grāmatā vai IUCN Sarkanajā grāmatā, kā minēts Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 II pielikuma 7. iedaļā; |
| --- | --- |

20)

“apdraudētas sugas” ir apdraudētas sugas, tostarp flora un fauna, kas uzskaitītas Eiropas Sarkanajā grāmatā vai IUCN Sarkanajā grāmatā, kā minēts Deleģētās regulas (ES) 2021/2139 II pielikuma 7. iedaļā;

| 21) | “atmežošana” ir cilvēka darbības izraisīta meža zemes pagaidu vai pastāvīga pārveidošana par neapmežotu zemi; |
| --- | --- |

21)

“atmežošana” ir cilvēka darbības izraisīta meža zemes pagaidu vai pastāvīga pārveidošana par neapmežotu zemi;

| 22) | “ANO Globālā līguma principi” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālā līguma desmit principi; |
| --- | --- |

22)

“ANO Globālā līguma principi” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālā līguma desmit principi;

| 23) | “nekoriģētā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība” ir vidējās bruto izpeļņas stundā atšķirība starp vīriešiem un sievietēm, kas izteikta procentos no vīriešu vidējās bruto izpeļņas stundā; |
| --- | --- |

23)

“nekoriģētā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība” ir vidējās bruto izpeļņas stundā atšķirība starp vīriešiem un sievietēm, kas izteikta procentos no vīriešu vidējās bruto izpeļņas stundā;

| 24) | “valde” ir sabiedrības administratīvā, vadības vai uzraudzības struktūra; |
| --- | --- |

24)

“valde” ir sabiedrības administratīvā, vadības vai uzraudzības struktūra;

| 25) | “cilvēktiesību politika” ir valdes līmenī apstiprināta politiska apņemšanās cilvēktiesību jomā, ka ieguldījumu saņēmējas sabiedrības saimnieciskā darbība atbilst ANO vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

25)

“cilvēktiesību politika” ir valdes līmenī apstiprināta politiska apņemšanās cilvēktiesību jomā, ka ieguldījumu saņēmējas sabiedrības saimnieciskā darbība atbilst ANO vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām;

| 26) | “trauksmes cēlējs” ir “ziņojošā persona”, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/1937 (13) 5. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

26)

“trauksmes cēlējs” ir “ziņojošā persona”, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/1937 (13) 5. panta 7. punktā;

| 27) | “neorganiskie piesārņotāji” ir emisijas, kas ir vienādas ar vai zemākas par emisiju līmeni, kas saistīts ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP-SEL), kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES (14) 3. panta 13. punktā, lielapjoma neorganisko ķimikāliju (cietvielu un citu) ražošanā; |
| --- | --- |

27)

“neorganiskie piesārņotāji” ir emisijas, kas ir vienādas ar vai zemākas par emisiju līmeni, kas saistīts ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP-SEL), kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES (14) 3. panta 13. punktā, lielapjoma neorganisko ķimikāliju (cietvielu un citu) ražošanā;

| 28) | “gaisa piesārņotāji” ir sēra dioksīdu (SO2), slāpekļa oksīdu (Nox),x), nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS) un smalko daļiņu (PM2,5) tiešās emisijas, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2284 (15) 3. panta 5. līdz 8. punktā, amonjaks (NH3), kā noteikts minētajā direktīvā, un smagie metāli (SM), kā noteikts minētās direktīvas I pielikumā; |
| --- | --- |

28)

“gaisa piesārņotāji” ir sēra dioksīdu (SO2), slāpekļa oksīdu (Nox),x), nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS) un smalko daļiņu (PM2,5) tiešās emisijas, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2284 (15) 3. panta 5. līdz 8. punktā, amonjaks (NH3), kā noteikts minētajā direktīvā, un smagie metāli (SM), kā noteikts minētās direktīvas I pielikumā;

| 29) | “ozona slāni noārdošas vielas” ir vielas, kas uzskaitītas Monreālas protokolā par ozona slāni noārdošām vielām. |
| --- | --- |

29)

“ozona slāni noārdošas vielas” ir vielas, kas uzskaitītas Monreālas protokolā par ozona slāni noārdošām vielām.

Šajā pielikumā piemēro šādas formulas:

| 1) | “SEG emisijas” aprēķina saskaņā ar šādu formulu: |
| --- | --- |

1)

“SEG emisijas” aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Image 2

| 2) | “oglekļa pēdu” aprēķina saskaņā ar šādu formulu: |
| --- | --- |

2)

“oglekļa pēdu” aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Image 3

| 3) | “ieguldījumu saņēmēju sabiedrību SEG intensitāti” aprēķina saskaņā ar šādu formulu: |
| --- | --- |

3)

“ieguldījumu saņēmēju sabiedrību SEG intensitāti” aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Image 4

| 4) | “suverēnu subjektu SEG intensitāti” aprēķina saskaņā ar šādu formulu: |
| --- | --- |

4)

“suverēnu subjektu SEG intensitāti” aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Image 5

| 5) | “neefektīvus nekustamā īpašuma aktīvus” aprēķina saskaņā ar šādu formulu: |
| --- | --- |

5)

“neefektīvus nekustamā īpašuma aktīvus” aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Image 6

Formulās piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “ieguldījumu pašreizējā vērtība” ir finanšu tirgus dalībnieka ieguldījumu saņēmējā sabiedrībā veiktā ieguldījuma vērtība euro; |
| --- | --- |

1)

“ieguldījumu pašreizējā vērtība” ir finanšu tirgus dalībnieka ieguldījumu saņēmējā sabiedrībā veiktā ieguldījuma vērtība euro;

| 2) | “uzņēmuma vērtība” ir summa fiskālā gada beigās, ko veido parasto akciju tirgus kapitalizācija, priekšrocību akciju tirgus kapitalizācija un kopējā parādsaistību un nekontrolējošās līdzdalības uzskaites vērtība, neatskaitot skaidru naudu vai tās ekvivalentus; |
| --- | --- |

2)

“uzņēmuma vērtība” ir summa fiskālā gada beigās, ko veido parasto akciju tirgus kapitalizācija, priekšrocību akciju tirgus kapitalizācija un kopējā parādsaistību un nekontrolējošās līdzdalības uzskaites vērtība, neatskaitot skaidru naudu vai tās ekvivalentus;

| 3) | “visu ieguldījumu pašreizējā vērtība” ir visu finanšu tirgus dalībnieka ieguldījumu vērtība euro; |
| --- | --- |

3)

“visu ieguldījumu pašreizējā vērtība” ir visu finanšu tirgus dalībnieka ieguldījumu vērtība euro;

| 4) | “gandrīz nulles enerģijas ēka”, “primārās enerģijas pieprasījums” un “energoefektivitātes sertifikāts” ir definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/31/ES (16) 2. panta 2., 5. un 12. punktā.

  1. tabula


  Paziņojums par ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem













  Finanšu tirgus dalībnieks [nosaukums un, ja pieejams, juridiskās personas identifikators (LEI)] |
| --- | --- |
| Kopsavilkums

  [Nosaukums un, ja pieejams, LEI] ņem vērā savu ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Šis paziņojums ir konsolidēts paziņojums par [finanšu tirgus dalībnieka nosaukums][attiecīgā gadījumā ierakstīt “un tā meitasuzņēmumu, proti, [uzskaitīt meitasuzņēmumus]”] svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem.
  Šis paziņojums par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem aptver atsauces periodu no [ierakstīt “1. janvāra” vai datumu, kurā pirmo reizi tika ņemta vērā svarīgākā nelabvēlīgā ietekme] līdz [n gada] 31. decembrim.
  [5. pantā minētais kopsavilkums sniegts 1. punktā minētajās valodās] |
| Apraksts par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem

  [7. pantā minētā informācija šādā formātā] |
| Rādītāji, kas piemērojami ieguldījumiem ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās |
| Negatīvs ilgtspējas rādītājs | Metrika | Ietekme [n gads] | Ietekme [n-1 gads] | Paskaidrojums | Veiktās darbības, plānotās darbības un mērķi nākamajam atsauces periodam |
| KLIMATA UN CITI AR VIDI SAISTĪTI RĀDĪTĀJI |
| Siltumnīcefekta gāzu emisijas | 1. | SEG emisijas |

4)

“gandrīz nulles enerģijas ēka”, “primārās enerģijas pieprasījums” un “energoefektivitātes sertifikāts” ir definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/31/ES (16) 2. panta 2., 5. un 12. punktā.

1. tabula

Paziņojums par ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem

Finanšu tirgus dalībnieks [nosaukums un, ja pieejams, juridiskās personas identifikators (LEI)]

Kopsavilkums

[Nosaukums un, ja pieejams, LEI] ņem vērā savu ieguldījumu lēmumu svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem. Šis paziņojums ir konsolidēts paziņojums par [finanšu tirgus dalībnieka nosaukums][attiecīgā gadījumā ierakstīt “un tā meitasuzņēmumu, proti, [uzskaitīt meitasuzņēmumus]”] svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem.

Šis paziņojums par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem aptver atsauces periodu no [ierakstīt “1. janvāra” vai datumu, kurā pirmo reizi tika ņemta vērā svarīgākā nelabvēlīgā ietekme] līdz [n gada] 31. decembrim.

[5. pantā minētais kopsavilkums sniegts 1. punktā minētajās valodās]

Apraksts par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem

[7. pantā minētā informācija šādā formātā]

Rādītāji, kas piemērojami ieguldījumiem ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās

Negatīvs ilgtspējas rādītājs

Metrika

Ietekme [n gads]

Ietekme [n-1 gads]

Paskaidrojums

Veiktās darbības, plānotās darbības un mērķi nākamajam atsauces periodam

KLIMATA UN CITI AR VIDI SAISTĪTI RĀDĪTĀJI

Siltumnīcefekta gāzu emisijas

1.

SEG emisijas

1. pakāpes SEG emisijas

2. pakāpes SEG emisijas

3. pakāpes SEG emisijas

Kopējās SEG emisijas

| 2. | Oglekļa pēda |
| --- | --- |

2.

Oglekļa pēda

Oglekļa pēda

| 3. | Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību SEG intensitāte |
| --- | --- |

3.

Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību SEG intensitāte

Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību SEG intensitāte

| 4. | Saistība ar sabiedrībām, kas darbojas fosilā kurināmā nozarē |
| --- | --- |

4.

Saistība ar sabiedrībām, kas darbojas fosilā kurināmā nozarē

Ieguldījumu īpatsvars sabiedrībās, kas darbojas fosilā kurināmā nozarē

| 5. | Neatjaunojamo energoresursu enerģijas patēriņa un ražošanas īpatsvars |
| --- | --- |

5.

Neatjaunojamo energoresursu enerģijas patēriņa un ražošanas īpatsvars

Neatjaunojamo energoresursu enerģijas patēriņa un neatjaunojamās enerģijas ražošanas no neatjaunojamiem energoresursiem īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās salīdzinājumā ar atjaunojamajiem energoresursiem, izteikts procentos no visiem enerģijas avotiem

| 6. | Enerģijas patēriņa intensitāte uz lielas ietekmes klimata nozari |
| --- | --- |

6.

Enerģijas patēriņa intensitāte uz lielas ietekmes klimata nozari

Enerģijas patēriņš GWh uz miljonu euro ieguldījumu saņēmēju sabiedrību ieņēmumu, pa lielas ietekmes klimata nozarēm

Biodaudzveidība

| 7. | Darbības, kas negatīvi ietekmē biodaudzveidības ziņā jutīgas teritorijas |
| --- | --- |

7.

Darbības, kas negatīvi ietekmē biodaudzveidības ziņā jutīgas teritorijas

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kuru telpas/darbības atrodas tādās biodaudzveidības ziņā jutīgās teritorijās vai tuvu tām, kur šo ieguldījumu saņēmēju sabiedrību darbības negatīvi ietekmē minētās teritorijas

Ūdens

| 8. | Emisijas ūdenī |
| --- | --- |

8.

Emisijas ūdenī

Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību radīto emisiju ūdenī tonnas uz ieguldīto miljonu euro, izteiktas kā vidējais svērtais

Atkritumi

| 9. | Bīstamo atkritumu un radioaktīvo atkritumu attiecība |
| --- | --- |

9.

Bīstamo atkritumu un radioaktīvo atkritumu attiecība

Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību radīto bīstamo un radioaktīvo atkritumu tonnas uz miljonu euro, izteiktas kā vidējais svērtais

RĀDĪTĀJI ATTIECĪBĀ UZ SOCIĀLAJIEM UN AR DARBINIEKIEM SAISTĪTIEM, CILVĒKTIESĪBU IEVĒROŠANAS, PRETKORUPCIJAS UN KUKUĻOŠANAS APKAROŠANAS JAUTĀJUMIEM

Sociālie un ar darbiniekiem saistītie jautājumi

| 10. | ANO Globālā līguma principu un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādņu daudznacionāliem uzņēmumiem pārkāpumi |
| --- | --- |

10.

ANO Globālā līguma principu un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādņu daudznacionāliem uzņēmumiem pārkāpumi

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kas ir bijušas iesaistītas ANO Globālā līguma principu vai ESAO pamatnostādņu daudznacionāliem uzņēmumiem pārkāpumos

| 11. | Atbilstības ANO Globālajam līgumam un ESAO pamatnostādnēm daudznacionāliem uzņēmumiem uzraudzības procesu un mehānismu trūkums |
| --- | --- |

11.

Atbilstības ANO Globālajam līgumam un ESAO pamatnostādnēm daudznacionāliem uzņēmumiem uzraudzības procesu un mehānismu trūkums

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurās nav politikas atbilstības ANO Globālā līguma principiem vai ESAO pamatnostādnēm daudznacionāliem uzņēmumiem uzraudzībai, vai sūdzību izskatīšanas mehānismu, lai vērstos pret ANO Globālā līguma principu vai ESAO pamatnostādņu daudznacionāliem uzņēmumiem pārkāpumiem

| 12. | Nekoriģētā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība |
| --- | --- |

12.

Nekoriģētā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība

Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību vidējā nekoriģētā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība

| 13. | Dzimumu pārstāvība valdēs |
| --- | --- |

13.

Dzimumu pārstāvība valdēs

Vidējā sieviešu un vīriešu valdes locekļu attiecība ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, izteikts procentos no visiem valdes locekļiem

| 14. | Saistība ar pretrunīgi vērtētiem ieročiem (pretkājnieku mīnas, kasešu munīcija, ķīmiskie ieroči un bioloģiskie ieroči) |
| --- | --- |

14.

Saistība ar pretrunīgi vērtētiem ieročiem (pretkājnieku mīnas, kasešu munīcija, ķīmiskie ieroči un bioloģiskie ieroči)

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kuras ir iesaistītas pretrunīgi vērtētu ieroču ražošanā vai pārdošanā

Rādītāji, kas piemērojami ieguldījumiem suverēnos un pārvalstiskos subjektos

Negatīvs ilgtspējas rādītājs

Metrika

Ietekme [n gads]

Ietekme [n-1 gads]

Paskaidrojums

Veiktās darbības, plānotās darbības un mērķi nākamajam atsauces periodam

Vides joma

| 15. | SEG intensitāte |
| --- | --- |

15.

SEG intensitāte

Ieguldījumu saņēmējvalstu SEG intensitāte

Sociālā joma

| 16. | Ieguldījumu saņēmējvalstis, uz kurām attiecas pārkāpumi sociālajā jomā |
| --- | --- |

16.

Ieguldījumu saņēmējvalstis, uz kurām attiecas pārkāpumi sociālajā jomā

To ieguldījumu saņēmējvalstu skaits, uz kurām attiecas sociālie pārkāpumi (absolūtais skaits un relatīvais skaits, dalīts ar visu ieguldījumu saņēmējvalstu skaitu), kā minēts starptautiskajos līgumos un konvencijās, Apvienoto Nāciju Organizācijas principos un attiecīgā gadījumā valsts tiesību aktos.

Rādītāji, kas piemērojami ieguldījumiem nekustamā īpašuma aktīvos

Negatīvs ilgtspējas rādītājs

Metrika

Ietekme [n gads]

Ietekme [n-1 gads]

Paskaidrojums

Veiktās darbības, plānotās darbības un mērķi nākamajam atsauces periodam

Fosilais kurināmais

| 17. | Saistība ar fosilo kurināmo caur nekustamā īpašuma aktīviem |
| --- | --- |

17.

Saistība ar fosilo kurināmo caur nekustamā īpašuma aktīviem

Ieguldījumu īpatsvars nekustamā īpašuma aktīvos, kas iesaistīti fosilā kurināmā ieguvē, uzglabāšanā, transportēšanā vai ražošanā

Energoefektivitāte

| 18. | Saistība ar energoneefektīviem nekustamā īpašuma aktīviem |
| --- | --- |

18.

Saistība ar energoneefektīviem nekustamā īpašuma aktīviem

Ieguldījumu īpatsvars energoneefektīvos nekustamā īpašuma aktīvos

Citi rādītāji par svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem

[Informācija par svarīgāko negatīvo ietekmi uz 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem ilgtspējas faktoriem 2. tabulas formātā]

[Informācija par svarīgāko negatīvo ietekmi uz 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem ilgtspējas faktoriem 3. tabulas formātā]

[Informācija par jebkādu citu negatīvu ietekmi uz ilgtspējas faktoriem, ko izmanto, lai noteiktu un novērtētu svarīgāko papildu negatīvo ietekmi uz 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto ilgtspējas faktoru, 2. vai 3. tabulas formātā]

Apraksts par politiku, ar kuru identificē svarīgāko negatīvo ietekmi uz ilgtspējas faktoriem un nosaka prioritāti tai

[Informācija, kas minēta 7. pantā]

Iesaistīšanas politika

[Informācija, kas minēta 8. pantā]

Atsauces uz starptautiskajiem standartiem

[Informācija, kas minēta 9. pantā]

Vēsturiskais salīdzinājums

[Informācija, kas minēta 10. pantā]

2. tabula

Klimata un citi ar vidi saistīti papildu rādītāji

| Negatīva ietekme uz ilgtspēju | Negatīva ietekme uz ilgtspējas faktoriem
  (kvalitatīva vai kvantitatīva) | Metrika |
| --- | --- | --- |
| Rādītāji, kas piemērojami ieguldījumiem ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās |
| KLIMATA UN CITI AR VIDI SAISTĪTI RĀDĪTĀJI |
| Emisijas | 1. | Neorganisko piesārņotāju emisijas |

Negatīva ietekme uz ilgtspēju

Negatīva ietekme uz ilgtspējas faktoriem

(kvalitatīva vai kvantitatīva)

Metrika

Rādītāji, kas piemērojami ieguldījumiem ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās

KLIMATA UN CITI AR VIDI SAISTĪTI RĀDĪTĀJI

Emisijas

1.

Neorganisko piesārņotāju emisijas

Neorganisko piesārņotāju ekvivalenta tonnas uz ieguldīto miljonu euro, izteiktas kā vidējais svērtais

| 2. | Gaisa piesārņotāju emisijas |
| --- | --- |

2.

Gaisa piesārņotāju emisijas

Gaisa piesārņotāju ekvivalenta tonnas uz ieguldīto miljonu euro, izteiktas kā vidējais svērtais

| 3. | Ozona slāni noārdošu vielu emisijas |
| --- | --- |

3.

Ozona slāni noārdošu vielu emisijas

Ozona slāni noārdošo vielu ekvivalenta tonnas uz ieguldīto miljonu euro, izteiktas kā vidējais svērtais

| 4. | Ieguldījumi sabiedrībās, kurām nav oglekļa emisiju samazināšanas iniciatīvu |
| --- | --- |

4.

Ieguldījumi sabiedrībās, kurām nav oglekļa emisiju samazināšanas iniciatīvu

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurām nav oglekļa emisiju samazināšanas iniciatīvu, kā mērķis ir panākt atbilstību Parīzes nolīgumam

Energoefektivitāte

| 5. | Enerģijas patēriņa sadalījums pa neatjaunojamo energoresursu veidiem |
| --- | --- |

5.

Enerģijas patēriņa sadalījums pa neatjaunojamo energoresursu veidiem

Ieguldījumu saņēmējas sabiedrības izmantotās no neatjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas īpatsvars, sadalījumā pa neatjaunojamo energoresursu veidiem

Ūdens, atkritumi un materiāli –

emisijas

| 6. | Ūdens izmantošana un reciklēšana |
| --- | --- |

6.

Ūdens izmantošana un reciklēšana

| 1. | Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību vidējais patērētā ūdens daudzums (kubikmetros) uz miljonu euro ieguldījumu saņēmēju sabiedrību ieņēmumu |
| --- | --- |

1.

Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību vidējais patērētā ūdens daudzums (kubikmetros) uz miljonu euro ieguldījumu saņēmēju sabiedrību ieņēmumu

| 2. | Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību reciklētā un atkārtoti izmantotā ūdens vidējā svērtā procentuālā daļa |
| --- | --- |

2.

Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību reciklētā un atkārtoti izmantotā ūdens vidējā svērtā procentuālā daļa

| 7. | Ieguldījumi sabiedrībās, kurām nav ūdens resursu apsaimniekošanas politikas |
| --- | --- |

7.

Ieguldījumi sabiedrībās, kurām nav ūdens resursu apsaimniekošanas politikas

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurām nav ūdens resursu apsaimniekošanas politikas

| 8. | Saistība ar teritorijām, kurās ir liela ūdens resursu noslodze |
| --- | --- |

8.

Saistība ar teritorijām, kurās ir liela ūdens resursu noslodze

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kuru telpas atrodas apgabalos ar lielu ūdens resursu noslodzi un kurām nav ūdens apsaimniekošanas politikas

| 9. | Ieguldījumi sabiedrībās, kas ražo ķīmiskas vielas |
| --- | --- |

9.

Ieguldījumi sabiedrībās, kas ražo ķīmiskas vielas

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, uz kuru darbībām attiecas Regulas (EK) Nr. 1893/2006 I pielikuma 20.2. nodaļa

| 10. | Zemes degradācija, pārtuksnešošanās, augsnes noslēgšana |
| --- | --- |

10.

Zemes degradācija, pārtuksnešošanās, augsnes noslēgšana

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kuru darbība izraisa zemes degradāciju, pārtuksnešošanos vai augsnes noslēgšanu

| 11. | Ieguldījumi sabiedrībās, kurām nav ilgtspējīgas zemes/lauksaimniecības prakses |
| --- | --- |

11.

Ieguldījumi sabiedrībās, kurām nav ilgtspējīgas zemes/lauksaimniecības prakses

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurām nav ilgtspējīgas zemes/lauksaimniecības prakses vai politikas

| 12. | Ieguldījumi sabiedrībās, kurām nav ilgtspējīgas okeānu/jūras prakses |
| --- | --- |

12.

Ieguldījumi sabiedrībās, kurām nav ilgtspējīgas okeānu/jūras prakses

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurām nav ilgtspējīgas okeānu/jūras prakses vai politikas

| 13. | Nepārstrādāto atkritumu attiecība |
| --- | --- |

13.

Nepārstrādāto atkritumu attiecība

Ieguldījumu saņēmēju sabiedrību radīto nepārstrādāto atkritumu tonnas uz ieguldīto miljonu euro, izteiktas kā vidējais svērtais

| 14. | Dabiskās sugas un aizsargājamās teritorijas |
| --- | --- |

14.

Dabiskās sugas un aizsargājamās teritorijas

| 1. | Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kuru darbība skar apdraudētās sugas |
| --- | --- |

1.

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kuru darbība skar apdraudētās sugas

| 2. | Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurām nav bioloģiskās daudzveidības aizsardzības politikas, kas attiecas uz darbības vietām, kuras pieder, tiek nomātas vai apsaimniekotas aizsargājamās teritorijās vai blakus tām, vai ārpus aizsargājamām teritorijām esošās teritorijās ar lielu bioloģisko daudzveidību |
| --- | --- |

2.

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurām nav bioloģiskās daudzveidības aizsardzības politikas, kas attiecas uz darbības vietām, kuras pieder, tiek nomātas vai apsaimniekotas aizsargājamās teritorijās vai blakus tām, vai ārpus aizsargājamām teritorijām esošās teritorijās ar lielu bioloģisko daudzveidību

| 15. | Atmežošana |
| --- | --- |

15.

Atmežošana

Ieguldījumu īpatsvars sabiedrībās, kurām nav politikas atmežošanas novēršanai

Zaļie vērtspapīri

| 16. | Tādu vērtspapīru īpatsvars, kuri nav emitēti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides ziņā ilgtspējīgām obligācijām |
| --- | --- |

16.

Tādu vērtspapīru īpatsvars, kuri nav emitēti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides ziņā ilgtspējīgām obligācijām

Tādu vērtspapīru īpatsvars ieguldījumos, kuri nav emitēti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides ziņā ilgtspējīgām obligācijām

Rādītāji, kas piemērojami ieguldījumiem suverēnos un pārvalstiskos subjektos

Zaļie vērtspapīri

| 17. | Tādu obligāciju īpatsvars, kuras nav emitētas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides ziņā ilgtspējīgām obligācijām |
| --- | --- |

17.

Tādu obligāciju īpatsvars, kuras nav emitētas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides ziņā ilgtspējīgām obligācijām

Tādu obligāciju īpatsvars, kuras nav emitētas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par vides ziņā ilgtspējīgām obligācijām

Rādītāji, kas piemērojami ieguldījumiem nekustamā īpašuma aktīvos

Siltumnīcefekta gāzu emisijas

| 18. | SEG emisijas |
| --- | --- |

18.

SEG emisijas

1. pakāpes SEG emisijas, ko rada nekustamā īpašuma aktīvi

2. pakāpes SEG emisijas, ko rada nekustamā īpašuma aktīvi

3. pakāpes SEG emisijas, ko rada nekustamā īpašuma aktīvi

Kopējās SEG emisijas, ko rada nekustamā īpašuma aktīvi

Enerģijas patēriņš

| 19. | Enerģijas patēriņa intensitāte |
| --- | --- |

19.

Enerģijas patēriņa intensitāte

Īpašumā esošo nekustamā īpašuma objektu enerģijas patēriņš GWh uz kvadrātmetru

Atkritumi

| 20. | Darbību radītie atkritumi |
| --- | --- |

20.

Darbību radītie atkritumi

Tādu nekustamā īpašuma aktīvu īpatsvars, kuri nav aprīkoti ar atkritumu šķirošanas iekārtām un uz kuriem neattiecas atkritumu reģenerācijas vai pārstrādes līgums

Resursu patēriņš

| 21. | Izejvielu patēriņš jaunbūvēs un nozīmīgos remontdarbos |
| --- | --- |

21.

Izejvielu patēriņš jaunbūvēs un nozīmīgos remontdarbos

Celtniecības izejmateriālu (izņemot reģenerētus, pārstrādātus un biobāzētus izejmateriālus) īpatsvars salīdzinājumā ar jaunbūvēs un nozīmīgos remontdarbos izmantoto celtniecības materiālu kopējo svaru

Biodaudzveidība

| 22. | Zemes mākslīga pārveidošana |
| --- | --- |

22.

Zemes mākslīga pārveidošana

Tādu teritoriju īpatsvars, kuru platība ir bez veģetācijas (platības, uz kurām nav veģetācijas – uz zemes, kā arī uz jumtiem, terasēm un sienām) salīdzinājumā ar visu aktīvu zemes gabalu kopējo platību

3. tabula

Papildu rādītāji attiecībā uz sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem, cilvēktiesību ievērošanas, pretkorupcijas un kukuļošanas apkarošanas jautājumiem

| RĀDĪTĀJI ATTIECĪBĀ UZ SOCIĀLAJIEM UN AR DARBINIEKIEM SAISTĪTIEM, CILVĒKTIESĪBU IEVĒROŠANAS, PRETKORUPCIJAS UN KUKUĻOŠANAS APKAROŠANAS JAUTĀJUMIEM |
| --- |
| Negatīva ietekme uz ilgtspēju | Negatīva ietekme uz ilgtspējas faktoriem
  (kvalitatīva vai kvantitatīva) | Metrika |
| Rādītāji, kas piemērojami ieguldījumiem ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās |
| Sociālie un ar darbiniekiem saistītie jautājumi | 1. | Ieguldījumi sabiedrībās, kurām nav politikas nelaimes gadījumu darbā novēršanai |

RĀDĪTĀJI ATTIECĪBĀ UZ SOCIĀLAJIEM UN AR DARBINIEKIEM SAISTĪTIEM, CILVĒKTIESĪBU IEVĒROŠANAS, PRETKORUPCIJAS UN KUKUĻOŠANAS APKAROŠANAS JAUTĀJUMIEM

Negatīva ietekme uz ilgtspēju

Negatīva ietekme uz ilgtspējas faktoriem

(kvalitatīva vai kvantitatīva)

Metrika

Rādītāji, kas piemērojami ieguldījumiem ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās

Sociālie un ar darbiniekiem saistītie jautājumi

1.

Ieguldījumi sabiedrībās, kurām nav politikas nelaimes gadījumu darbā novēršanai

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurām nav politikas nelaimes gadījumu darbā novēršanai

| 2. | Nelaimes gadījumu rādītājs |
| --- | --- |

2.

Nelaimes gadījumu rādītājs

Nelaimes gadījumu rādītājs ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, izteikts kā vidējais svērtais

| 3. | Dienu skaits, kas zaudētas traumu, nelaimes gadījumu, nāves gadījumu vai slimības dēļ |
| --- | --- |

3.

Dienu skaits, kas zaudētas traumu, nelaimes gadījumu, nāves gadījumu vai slimības dēļ

Ieguldījumu saņēmēju sabiedrībās traumu, nelaimes gadījumu, nāves gadījumu vai slimību dēļ zaudēto darba dienu skaits, izteikts kā vidējais svērtais

| 4. | Piegādātāju rīcības kodeksa neesamība |
| --- | --- |

4.

Piegādātāju rīcības kodeksa neesamība

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurām nav piegādātāja rīcības kodeksa (pret nedrošiem darba apstākļiem, nestabilu darbu, bērnu darbu un piespiedu darbu)

| 5. | Sūdzību izskatīšanas mehānisma trūkums saistībā ar darbinieku lietām |
| --- | --- |

5.

Sūdzību izskatīšanas mehānisma trūkums saistībā ar darbinieku lietām

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurām nav sūdzību izskatīšanas mehānisma saistībā ar darbinieku lietām

| 6. | Nepietiekama trauksmes cēlēju aizsardzība |
| --- | --- |

6.

Nepietiekama trauksmes cēlēju aizsardzība

Ieguldījumu īpatsvars vienībās, kurām nav trauksmes cēlēju aizsardzības politikas

| 7. | Diskriminācijas incidenti |
| --- | --- |

7.

Diskriminācijas incidenti

| 1. | To diskriminācijas incidentu skaits, par kuriem ziņots ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, izteikts kā vidējais svērtais |
| --- | --- |

1.

To diskriminācijas incidentu skaits, par kuriem ziņots ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, izteikts kā vidējais svērtais

| 2. | To diskriminācijas incidentu skaits, kuru rezultātā ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās tiek piemērotas sankcijas, izteikts kā vidējais svērtais |
| --- | --- |

2.

To diskriminācijas incidentu skaits, kuru rezultātā ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās tiek piemērotas sankcijas, izteikts kā vidējais svērtais

| 8. | Izpilddirektora pārmērīga atalgojuma attiecība |
| --- | --- |

8.

Izpilddirektora pārmērīga atalgojuma attiecība

Ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās visaugstāk atalgotās personas gada kopējā atalgojuma vidējā attiecība pret visu darbinieku (izņemot visaugstāk atalgoto personu) kopējo gada vidējo atalgojumu

Cilvēktiesības

| 9. | Cilvēktiesību politikas trūkums |
| --- | --- |

9.

Cilvēktiesību politikas trūkums

Ieguldījumu īpatsvars vienībās, kurām nav cilvēktiesību politikas

| 10. | Uzticamības pārbaudes trūkums |
| --- | --- |

10.

Uzticamības pārbaudes trūkums

Ieguldījumu īpatsvars vienībās, kurām nav uzticamības pārbaudes procesa negatīvas ietekmes uz cilvēktiesībām identificēšanai, novēršanai, mazināšanai un risināšanai

| 11. | Cilvēku tirdzniecības novēršanas procesu un pasākumu trūkums |
| --- | --- |

11.

Cilvēku tirdzniecības novēršanas procesu un pasākumu trūkums

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurām nav politikas pret cilvēku tirdzniecību

| 12. | Darbības un piegādātāji, kas pakļauti būtiskam bērnu darba incidentu riskam |
| --- | --- |

12.

Darbības un piegādātāji, kas pakļauti būtiskam bērnu darba incidentu riskam

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kuras saskaras ar darbībām un piegādātājiem, kuriem ir būtisks risks saistībā ar bērnu darba incidentiem, ģeogrāfisko apgabalu vai darbības veida ziņā

| 13. | Darbības un piegādātāji, kas pakļauti būtiskam piespiedu vai obligāta darba incidentu riskam |
| --- | --- |

13.

Darbības un piegādātāji, kas pakļauti būtiskam piespiedu vai obligāta darba incidentu riskam

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kuras saskaras ar darbībām un piegādātājiem, kas pakļauti ievērojamam piespiedu vai obligātā darba incidentu riskam ģeogrāfisko apgabalu un/vai darbības veida ziņā

| 14. | Nopietnu cilvēktiesību problēmu un incidentu atklāto gadījumu skaits |
| --- | --- |

14.

Nopietnu cilvēktiesību problēmu un incidentu atklāto gadījumu skaits

Ar ieguldījumu saņēmējām sabiedrībām saistītu smagu cilvēktiesību problēmu un incidentu skaits, pamatojoties uz vidējo svērto rādītāju

Pretkorupcija un kukuļošanas apkarošana

| 15. | Pretkorupcijas un kukuļošanas apkarošanas politikas trūkums |
| --- | --- |

15.

Pretkorupcijas un kukuļošanas apkarošanas politikas trūkums

Ieguldījumu īpatsvars vienībās, kurām nav Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijai atbilstošas pretkorupcijas un kukuļošanas apkarošanas politikas

| 16. | Gadījumi, kad nav veikti pietiekami pasākumi pretkorupcijas un kukuļošanas apkarošanas standartu pārkāpumu novēršanai |
| --- | --- |

16.

Gadījumi, kad nav veikti pietiekami pasākumi pretkorupcijas un kukuļošanas apkarošanas standartu pārkāpumu novēršanai

Ieguldījumu īpatsvars ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās, kurās konstatētas nepilnības saistībā ar darbībām, kas veiktas, lai novērstu pretkorupcijas un kukuļošanas apkarošanas procedūru un standartu pārkāpumus

| 17. | Notiesājošo spriedumu skaits un naudas sodu apmērs par pretkorupcijas un kukuļošanas apkarošanas tiesību aktu pārkāpumiem |
| --- | --- |

17.

Notiesājošo spriedumu skaits un naudas sodu apmērs par pretkorupcijas un kukuļošanas apkarošanas tiesību aktu pārkāpumiem

Notiesājošo spriedumu skaits un naudas sodu apmērs par pretkorupcijas un kukuļošanas apkarošanas tiesību aktu pārkāpumiem ieguldījumu saņēmējās sabiedrībās

Rādītāji, kas piemērojami ieguldījumiem suverēnos un pārvalstiskos subjektos

Sociālā joma

| 18. | Vidējais ienākumu nevienlīdzības rādītājs |
| --- | --- |

18.

Vidējais ienākumu nevienlīdzības rādītājs

Ienākumu un ekonomiskās nevienlīdzības sadalījums starp konkrētas ekonomikas dalībniekiem, tostarp kvantitatīvs rādītājs, kas izskaidrots paskaidrojuma slejā

| 19. | Vārda brīvības vidējais rādītājs |
| --- | --- |

19.

Vārda brīvības vidējais rādītājs

Mērījums par to, cik lielā mērā politiskās un pilsoniskās sabiedrības organizācijas var brīvi darboties, tostarp kvantitatīvs rādītājs, kas izskaidrots paskaidrojuma slejā

Cilvēktiesības

| 20. | Cilvēktiesību ievērošanas vidējais rādītājs |
| --- | --- |

20.

Cilvēktiesību ievērošanas vidējais rādītājs

Mērījums par ieguldījumu saņēmējvalstu cilvēktiesību ievērošanas vidējo pakāpi, izmantojot kvantitatīvu rādītāju, kas izskaidrots paskaidrojuma slejā

Pārvaldība

| 21. | Vidējais korupcijas rādītājs |
| --- | --- |

21.

Vidējais korupcijas rādītājs

Mērījums par publiskā sektora korupcijas uztveres līmeni, izmantojot kvantitatīvu rādītāju, kas izskaidrots paskaidrojuma slejā

| 22. | Nodokļu jurisdikcijas, kas nesadarbojas |
| --- | --- |

22.

Nodokļu jurisdikcijas, kas nesadarbojas

Ieguldījumi jurisdikcijās, kas iekļautas ES sarakstā ar jurisdikcijām, kuras nodokļu nolūkos nesadarbojas

| 23. | Vidējais politiskās stabilitātes rādītājs |
| --- | --- |

23.

Vidējais politiskās stabilitātes rādītājs

Mērījums par pašreizējā režīma gāšanas ar spēku varbūtību, izmantojot kvantitatīvu rādītāju, kas izskaidrots paskaidrojuma slejā

| 24. | Vidējais tiesiskuma rādītājs |
| --- | --- |

24.

Vidējais tiesiskuma rādītājs

Mērījums par korupcijas līmeni, pamattiesību trūkumu un civiltiesību un krimināltiesību trūkumiem, izmantojot kvantitatīvu rādītāju, kas izskaidrots paskaidrojuma slejā

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/70/EK (1998. gada 13. oktobris), kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(8)  Padomes Direktīva 2011/70/Euratom (2011. gada 19. jūlijs), ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai (OV L 199, 2.8.2011., 48. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

(10)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 026, 28.1.2012., 1. lpp.).

(12)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2139 (2021. gada 4. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 papildina, ieviešot tehniskās pārbaudes kritērijus, pēc kuriem nosaka, ar kādiem nosacījumiem konkrēta saimnieciskā darbība ir uzskatāma par tādu, kas būtiski sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu vai pielāgošanos klimata pārmaiņām, un pēc kuriem nosaka, vai konkrētā saimnieciskā darbība nenodara būtisku kaitējumu kādiem citiem vidiskajiem mērķiem (OV L 442, 9.12.2021., 1. lpp.).

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīva 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (pārstrādāta redakcija), (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Veidne Regulas (ES) 2019/2088 8. panta 1., 2. un 2.a punktā un Regulas (ES) 2020/852 6. panta pirmajā daļā minēto finanšu produktu informācijas atklāšanai pirms līguma noslēgšanas

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

Image 11

---

III PIELIKUMS

Veidne Regulas (ES) 2019/2088 9. panta 1.–4.a punktā un Regulas (ES) 2020/852 5. panta pirmajā daļā minēto produktu informācijas atklāšanai pirms līguma noslēgšanas

Image 12

Image 13

Image 14

Image 15

Image 16

---

IV PIELIKUMS

Veidne periodiskai informācijas atklāšanai par finanšu produktiem, kas minēti Regulas (ES) 2019/2088 8. panta 1., 2. un 2.a punktā un Regulas (ES) 2020/852 6. panta pirmajā daļā

Image 17

Image 18

Image 19

Image 20

Image 21

Image 22

---

V PIELIKUMS

Veidne Regulas (ES) 2019/2088 9. panta 1.–4.a punktā un Regulas (ES) 2020/852 5. panta pirmajā daļā minēto produktu informācijas periodiskai atklāšanai

Image 23

Image 24

Image 25

Image 26

Image 27

---

| 25.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/73 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/73

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1289

(2022. gada 18. jūlijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Hrušovský lepník” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Slovākijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Hrušovský lepník”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Slovākijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Hrušovský lepník”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Hrušovský lepník” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Hrušovský lepník” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Hrušovský lepník” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 2.3. grupas “Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 18. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 154, 8.4.2022., 19. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 25.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/74 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/74

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2022/1290

(2022. gada 22. jūlijs),

ar ko attiecībā uz ametoktradīna, hlormekvata, dodīna, nikotīna, profenofosa un Spodoptera exigua multikapsīdu kodolu poliedrozes vīrusa (SeMNPV) izolāta BV-0004 maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ametoktradīna un dodīna maksimālie atlieku līmeņi (“MAL”) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. Hlormekvata un nikotīna MAL ir noteikti minētās regulas III pielikuma A daļā. Profenofosa MAL ir noteikti minētās regulas II pielikumā un III pielikuma B daļā. Attiecībā uz Spodoptera exigua multikapsīdu kodolu poliedrozes vīrusa (SeMNPV) izolātu BV-0004 konkrēti MAL Regulā (EK) Nr. 396/2005 netika noteikti, un šī viela netika iekļauta minētās regulas IV pielikumā, tāpēc uz to attiecas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktā sākotnējā vērtība, proti, 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(1)

Ametoktradīna un dodīna maksimālie atlieku līmeņi (“MAL”) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. Hlormekvata un nikotīna MAL ir noteikti minētās regulas III pielikuma A daļā. Profenofosa MAL ir noteikti minētās regulas II pielikumā un III pielikuma B daļā. Attiecībā uz Spodoptera exigua multikapsīdu kodolu poliedrozes vīrusa (SeMNPV) izolātu BV-0004 konkrēti MAL Regulā (EK) Nr. 396/2005 netika noteikti, un šī viela netika iekļauta minētās regulas IV pielikumā, tāpēc uz to attiecas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktā sākotnējā vērtība, proti, 0,01 mg/kg.

| (2) | Saistībā ar procedūru, kurā piešķir atļauju darbīgo vielu ametoktradīnu saturoša augu aizsardzības līdzekļa izmantošanai uz kultūrām, kas varētu piesaistīt bites, kā rezultātā medū varētu nokļūt atliekas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošo MAL attiecībā uz medu. |
| --- | --- |

(2)

Saistībā ar procedūru, kurā piešķir atļauju darbīgo vielu ametoktradīnu saturoša augu aizsardzības līdzekļa izmantošanai uz kultūrām, kas varētu piesaistīt bites, kā rezultātā medū varētu nokļūt atliekas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošo MAL attiecībā uz medu.

| (3) | Kas attiecas uz dodīnu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošos MAL attiecībā uz citrusaugļiem. |
| --- | --- |

(3)

Kas attiecas uz dodīnu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošos MAL attiecībā uz citrusaugļiem.

| (4) | Attiecīgās dalībvalstis novērtēja abus iepriekš minētos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un iesniedza Komisijai novērtēšanas ziņojumus. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgās dalībvalstis novērtēja abus iepriekš minētos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un iesniedza Komisijai novērtēšanas ziņojumus.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājam un attiecīgos gadījumos – dzīvniekiem, un sniedza pamatotus atzinumus par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minētos atzinumus nosūtīja pieteikumu iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un publiskoja tos. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājam un attiecīgos gadījumos – dzīvniekiem, un sniedza pamatotus atzinumus par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minētos atzinumus nosūtīja pieteikumu iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un publiskoja tos.

| (6) | Iestāde secināja, ka visas prasības par datu pilnīgumu ir izpildītas un, balstoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām, tā secināja, ka pieteikumu iesniedzēju pieprasītie MAL grozījumi patērētāju drošības ziņā ir pieņemami. Izdarot šo secinājumu, Iestāde ņēma vērā jaunāko informāciju par vielu toksikoloģiskajām īpašībām. Ne mūžilga eksponētība šīm vielām, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros tās varētu būt, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot lielu attiecīgo produktu daudzumu, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu vai akūto references devu. |
| --- | --- |

(6)

Iestāde secināja, ka visas prasības par datu pilnīgumu ir izpildītas un, balstoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām, tā secināja, ka pieteikumu iesniedzēju pieprasītie MAL grozījumi patērētāju drošības ziņā ir pieņemami. Izdarot šo secinājumu, Iestāde ņēma vērā jaunāko informāciju par vielu toksikoloģiskajām īpašībām. Ne mūžilga eksponētība šīm vielām, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros tās varētu būt, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot lielu attiecīgo produktu daudzumu, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu vai akūto references devu.

| (7) | Ar Komisijas Regulu (ES) 2019/1561 (3) attiecībā uz austersēnēm un ar Komisijas Regulu (ES) 2017/693 (4) attiecībā uz kultivētajām sēnēm tika noteikti hlormekvata pagaidu MAL: attiecīgi 6 mg/kg un 0,9 mg/kg. Minētie pagaidu MAL noteikti, balstoties uz monitoringa datiem, kuri liecina, ka ar hlormekvatu likumīgi apstrādātu salmu izraisītās kultivēto sēņu krusteniskās kontaminācijas dēļ atlieku daudzums, kurš konstatēts neapstrādātās kultivētajās sēnēs, ir augstāks par noteikšanas robežu. Minētie pagaidu MAL bija derīgi līdz 2021. gada 13. aprīlim, kamēr nav iesniegti monitoringa dati par minētās vielas sastopamību attiecīgajos produktos. |
| --- | --- |

(7)

Ar Komisijas Regulu (ES) 2019/1561 (3) attiecībā uz austersēnēm un ar Komisijas Regulu (ES) 2017/693 (4) attiecībā uz kultivētajām sēnēm tika noteikti hlormekvata pagaidu MAL: attiecīgi 6 mg/kg un 0,9 mg/kg. Minētie pagaidu MAL noteikti, balstoties uz monitoringa datiem, kuri liecina, ka ar hlormekvatu likumīgi apstrādātu salmu izraisītās kultivēto sēņu krusteniskās kontaminācijas dēļ atlieku daudzums, kurš konstatēts neapstrādātās kultivētajās sēnēs, ir augstāks par noteikšanas robežu. Minētie pagaidu MAL bija derīgi līdz 2021. gada 13. aprīlim, kamēr nav iesniegti monitoringa dati par minētās vielas sastopamību attiecīgajos produktos.

| (8) | Iestāde un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji iesniedza jaunākos monitoringa datus, kuri liecina, ka austersēnēs un kultivētās sēnēs konstatētais hlormekvata atlieku daudzums joprojām ir augstāks par noteikšanas robežu. Sēņu audzētāji Komisiju informēja par kādu patlaban notiekošu pētījumu, kas veltīts austersēņu un citu kultivētu sēņu kontaminācijas līmeņu novērtēšanai. Pētījums beigsies 2022. gadā un savāktie dati tad tiks nosūtīti Komisijai, tāpēc ir lietderīgi turpināt minēto pagaidu MAL derīguma termiņu pagarināt par vienu gadu no šīs regulas publicēšanas. |
| --- | --- |

(8)

Iestāde un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji iesniedza jaunākos monitoringa datus, kuri liecina, ka austersēnēs un kultivētās sēnēs konstatētais hlormekvata atlieku daudzums joprojām ir augstāks par noteikšanas robežu. Sēņu audzētāji Komisiju informēja par kādu patlaban notiekošu pētījumu, kas veltīts austersēņu un citu kultivētu sēņu kontaminācijas līmeņu novērtēšanai. Pētījums beigsies 2022. gadā un savāktie dati tad tiks nosūtīti Komisijai, tāpēc ir lietderīgi turpināt minēto pagaidu MAL derīguma termiņu pagarināt par vienu gadu no šīs regulas publicēšanas.

| (9) | Ar Regulu (ES) 2017/693 tika noteikti arī hlormekvata pagaidu MAL bumbieriem (0,07 mg/kg), jo monitoringa dati liecināja, ka pagātnē lietotā hlormekvata dēļ tas joprojām atrodams kokos. Pagaidu MAL bija derīgi līdz 2021. gada 13. aprīlim, kamēr nav iesniegti monitoringa dati par šīs vielas sastopamību attiecīgajā produktā. Iestāde, dalībvalstis un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji iesniedza jaunākos monitoringa datus, kuri liecina, ka bumbieros konstatētais šīs vielas atlieku daudzums joprojām ir augstāks par noteikšanas robežu. Tādēļ ir lietderīgi turpināt monitorēt hlormekvata līmeni bumbieros un pagarināt minētā pagaidu MAL derīguma termiņu par septiņiem gadiem no šīs regulas publicēšanas dienas. |
| --- | --- |

(9)

Ar Regulu (ES) 2017/693 tika noteikti arī hlormekvata pagaidu MAL bumbieriem (0,07 mg/kg), jo monitoringa dati liecināja, ka pagātnē lietotā hlormekvata dēļ tas joprojām atrodams kokos. Pagaidu MAL bija derīgi līdz 2021. gada 13. aprīlim, kamēr nav iesniegti monitoringa dati par šīs vielas sastopamību attiecīgajā produktā. Iestāde, dalībvalstis un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji iesniedza jaunākos monitoringa datus, kuri liecina, ka bumbieros konstatētais šīs vielas atlieku daudzums joprojām ir augstāks par noteikšanas robežu. Tādēļ ir lietderīgi turpināt monitorēt hlormekvata līmeni bumbieros un pagarināt minētā pagaidu MAL derīguma termiņu par septiņiem gadiem no šīs regulas publicēšanas dienas.

| (10) | Ar Komisijas Regulu (ES) 2017/978 (5) attiecībā uz savvaļas sēnēm (kaltētām baravikām un kaltētām savvaļas sēnēm, kas nav baravikas) tika noteikti nikotīna pagaidu MAL, kas bija derīgi līdz 2021. gada 19. oktobrim, kamēr nav iesniegti un novērtēti jauni dati un informācija par nikotīna dabisko klātbūtni vai tā veidošanos attiecīgajos produktos. Nav neapstrīdamu zinātnisku pierādījumu, kas apliecinātu, ka attiecīgajos produktos nikotīns ir dabiski sastopams, un izskaidrotu tā veidošanās mehānismu. Iestāde un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji iesniedza jaunākos monitoringa datus, kuri liecina, ka minētajos produktos konstatētais šīs vielas atlieku daudzums joprojām ir augstāks par noteikšanas robežu. Tādēļ ir lietderīgi turpināt monitorēt nikotīna līmeni minētajos produktos un pagarināt minēto pagaidu MAL derīguma termiņu par septiņiem gadiem no šīs regulas publicēšanas dienas. |
| --- | --- |

(10)

Ar Komisijas Regulu (ES) 2017/978 (5) attiecībā uz savvaļas sēnēm (kaltētām baravikām un kaltētām savvaļas sēnēm, kas nav baravikas) tika noteikti nikotīna pagaidu MAL, kas bija derīgi līdz 2021. gada 19. oktobrim, kamēr nav iesniegti un novērtēti jauni dati un informācija par nikotīna dabisko klātbūtni vai tā veidošanos attiecīgajos produktos. Nav neapstrīdamu zinātnisku pierādījumu, kas apliecinātu, ka attiecīgajos produktos nikotīns ir dabiski sastopams, un izskaidrotu tā veidošanās mehānismu. Iestāde un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji iesniedza jaunākos monitoringa datus, kuri liecina, ka minētajos produktos konstatētais šīs vielas atlieku daudzums joprojām ir augstāks par noteikšanas robežu. Tādēļ ir lietderīgi turpināt monitorēt nikotīna līmeni minētajos produktos un pagarināt minēto pagaidu MAL derīguma termiņu par septiņiem gadiem no šīs regulas publicēšanas dienas.

| (11) | Ar Regulu (ES) 2017/978 attiecībā uz rožu ziedlapiņām tika noteikti profenofosa pagaidu MAL, kas bija derīgi līdz 2021. gada 18. oktobrim, kamēr nav iesniegti monitoringa dati par šīs vielas sastopamību attiecīgajā produktā. Iestāde un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji iesniedza jaunākos monitoringa datus, kuri liecina, ka rožu ziedlapiņās joprojām tiek konstatētas šīs vielas atliekas un to daudzums ir augstāks par noteikšanas robežu. Tādēļ ir lietderīgi turpināt monitorēt profenofosa līmeni rožu ziedlapiņās un pagarināt minētā pagaidu MAL derīguma termiņu par septiņiem gadiem no šīs regulas publicēšanas dienas. |
| --- | --- |

(11)

Ar Regulu (ES) 2017/978 attiecībā uz rožu ziedlapiņām tika noteikti profenofosa pagaidu MAL, kas bija derīgi līdz 2021. gada 18. oktobrim, kamēr nav iesniegti monitoringa dati par šīs vielas sastopamību attiecīgajā produktā. Iestāde un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji iesniedza jaunākos monitoringa datus, kuri liecina, ka rožu ziedlapiņās joprojām tiek konstatētas šīs vielas atliekas un to daudzums ir augstāks par noteikšanas robežu. Tādēļ ir lietderīgi turpināt monitorēt profenofosa līmeni rožu ziedlapiņās un pagarināt minētā pagaidu MAL derīguma termiņu par septiņiem gadiem no šīs regulas publicēšanas dienas.

| (12) | Par darbīgo vielu Spodoptera exigua multikapsīdu kodolu poliedrozes vīrusa (SeMNPV) izolātu BV-0004 dalībvalstij iesniegts iesniegums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (6) 7. pantu. Šo pieteikumu attiecīgā dalībvalsts novērtēja saskaņā ar minētās regulas 11. panta 2. punktu. Iestāde novērtēja pieteikumu un sniedza secinājumu par darbīgo vielu saturošu pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo izvērtējumu (7), un tā norādīja, ka Spodoptera exigua multikapsīdu kodolu poliedrozes vīrusa (SeMNPV) izolātu BV-0004 var iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. Tāpēc ir lietderīgi minēto vielu iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

Par darbīgo vielu Spodoptera exigua multikapsīdu kodolu poliedrozes vīrusa (SeMNPV) izolātu BV-0004 dalībvalstij iesniegts iesniegums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (6) 7. pantu. Šo pieteikumu attiecīgā dalībvalsts novērtēja saskaņā ar minētās regulas 11. panta 2. punktu. Iestāde novērtēja pieteikumu un sniedza secinājumu par darbīgo vielu saturošu pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo izvērtējumu (7), un tā norādīja, ka Spodoptera exigua multikapsīdu kodolu poliedrozes vīrusa (SeMNPV) izolātu BV-0004 var iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. Tāpēc ir lietderīgi minēto vielu iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā.

| (13) | Balstoties uz Iestādes sniegtajiem pamatotajiem atzinumiem un secinājumu un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punktā, ierosinātie MAL grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(13)

Balstoties uz Iestādes sniegtajiem pamatotajiem atzinumiem un secinājumu un ņemot vērā ar izskatāmo jautājumu saistītos faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punktā, ierosinātie MAL grozījumi atbilst Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta prasībām.

| (14) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005.

| (15) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Tiešsaistē pieejamie EFSA zinātniskie ziņojumi: http://www.efsa.europa.eu:

2

EFSA

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue level for ametoctradin in honey. EFSA Journal 2021; 19(11):6943.

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue level for ametoctradin in honey. EFSA Journal

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for dodine in citrus fruits. EFSA Journal 2021; 19(11):6950.

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for dodine in citrus fruits. EFSA Journal

(3)  Komisijas Regula (ES) 2019/1561 (2019. gada 17. septembris), ar ko attiecībā uz hlormekvata maksimālajiem atlieku līmeņiem kultivētās sēnēs groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un III pielikumu (OV L 240, 18.9.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Regula (ES) 2017/693 (2017. gada 7. aprīlis), ar ko attiecībā uz bitertanola, hlormekvata un tebufēnpirada maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu (OV L 101, 13.4.2017., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Regula (ES) 2017/978 (2017. gada 9. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza attiecībā uz fluopirama, heksahlorcikloheksāna (HCH) alfa-izomēra, heksahlorcikloheksāna (HCH) beta-izomēra, heksahlorcikloheksāna (HCH) izomēru summas, izņemot gamma-izomēru, lindāna (heksahlorcikloheksāna (HCH) gamma-izomērs), nikotīna un profenofosa maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem (OV L 151, 14.6.2017., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

6

(7)  
  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Spodoptera exigua multicapsid nucleopolyhedrovirus (SeMNPV). EFSA Journal 2021; 19(10):6848.

7

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Spodoptera exigua multicapsid nucleopolyhedrovirus (SeMNPV)

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un IV pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas II pielikumā slejas par ametoktradīnu un dodīnu aizstāj ar šādām:


  “II Pielikums

  Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)









  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (1) | Ametoktradīns (R) (F) | Dodīns |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | | |
| 0110000 | Citrusaugļi | 0,01  (*1) | 1,5 |
| 0110010 | Greipfrūti | | |
| 0110020 | Apelsīni | | |
| 0110030 | Citroni | | |
| 0110040 | Laimi | | |
| 0110050 | Mandarīni | | |
| 0110990 | Citi (2) | | |
| 0120000 | Koku rieksti | 0,01  (*1) | 0,01  (*1) |
| 0120010 | Mandeles | | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | | |
| 0120030 | Indijas rieksti | | |
| 0120040 | Kastaņi | | |
| 0120050 | Kokosrieksti | | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | | |
| 0120080 | Pekanrieksti | | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | | |
| 0120100 | Pistācijas | | |
| 0120110 | Valrieksti | | |
| 0120990 | Citi (2) | | |
| 0130000 | Sēkleņi | 0,01  (*1) | |
| 0130010 | Āboli | | 0,9 |
| 0130020 | Bumbieri | | 0,9 |
| 0130030 | Cidonijas | | 5 |
| 0130040 | Mespili | | 5 |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | | 5 |
| 0130990 | Citi (2) | | 0,9 |
| 0140000 | Kauleņi | 0,01  (*1) | |
| 0140010 | Aprikozes | | 0,1 |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | | 3 |
| 0140030 | Persiki | | 0,1 |
| 0140040 | Plūmes | | 0,01  (*1) |
| 0140990 | Citi (2) | | 0,01  (*1) |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | | 0,01  (*1) |
| 0151000 | a) | vīnogas |

1)

regulas II pielikumā slejas par ametoktradīnu un dodīnu aizstāj ar šādām:

“II Pielikums

Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (1)

Ametoktradīns (R) (F)

Dodīns

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0110000

Citrusaugļi

0,01  (*1)

1,5

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0,01  (*1)

0130010

Āboli

0,9

0130020

Bumbieri

0,9

0130030

Cidonijas

5

0130040

Mespili

5

0130050

Lokvas/Japānas mespili

5

0130990

Citi (2)

0,9

0140000

Kauleņi

0,01  (*1)

0140010

Aprikozes

0,1

0140020

Ķirši (saldie)

3

0140030

Persiki

0,1

0140040

Plūmes

0,01  (*1)

0140990

Citi (2)

0,01  (*1)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0,01  (*1)

0151000

a)

vīnogas

6

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

0,01  (*1)

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0,01  (*1)

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0,01  (*1)

0154010

Zilenes

0154020

Dzērvenes

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050

Mežrožu paaugļi

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070

Vilkābeles ogas

0154080

Plūškoka ogas

0154990

Citi (2)

0160000

Dažādi augļi

0,01  (*1)

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0161010

Dateles

0,01  (*1)

0161020

Vīģes

0,01  (*1)

0161030

Galda olīvas

20

0161040

Kumkvati

0,01  (*1)

0161050

Karambolas

0,01  (*1)

0161060

Hurmas

0,01  (*1)

0161070

Javas salas plūmes

0,01  (*1)

0161990

Citi (2)

0,01  (*1)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0,01  (*1)

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0163010

Avokado

0,01  (*1)

0163020

Banāni

0,5

0163030

Mango

0,01  (*1)

0163040

Papaijas

0,01  (*1)

0163050

Granātāboli

0,01  (*1)

0163060

Čerimojas

0,01  (*1)

0163070

Gvajaves

0,01  (*1)

0163080

Ananasi

0,01  (*1)

0163090

Maizeskoka augļi

0,01  (*1)

0163100

Duriāni

0,01  (*1)

0163110

Guanabanas

0,01  (*1)

0163990

Citi (2)

0,01  (*1)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,01  (*1)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0,05

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,05

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| d) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

d)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0,01  (*1)

0213010

Galda bietes

0213020

Burkāni

0213030

Sakņu selerijas

0213040

Mārrutki

0213050

Topinambūri

0213060

Pastinaki

0213070

Sakņu pētersīļi

0213080

Redīsi

0213090

Puravlapu plostbārži

0213100

Kāļi

0213110

Rāceņi

0213990

Citi (2)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,01  (*1)

0220010

Ķiploki

1,5

0220020

Sīpoli

1,5

0220030

Šalotes

1,5

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

20 (+)

0220990

Citi (2)

0,01  (*1)

0230000

Augļu dārzeņi

0,01  (*1)

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0231010

Tomāti

2

0231020

Dārzeņpipari/paprika

1,5

0231030

Baklažāni

2

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

1,5

0231990

Citi (2)

1,5

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0232010

Gurķi

2

0232020

Pipargurķīši

3

0232030

Tumšzaļie kabači

3

0232990

Citi (2)

3

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

3

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0,01  (*1)

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0,01  (*1)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,01  (*1)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

9

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0242010

Briseles kāposti

9

0242020

Galviņkāposti

15

0242990

Citi (2)

0,01  (*1)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0243010

Ķīnas kāposti

60

0243020

Lapu kāposti

50

0243990

Citi (2)

0,01  (*1)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

9

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0,01  (*1)

0251010

Salātu baldriņi

70

0251020

Salāti

50

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

50

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

50

0251050

Barbarejas

50

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

50

0251070

Brūnās sinepes

50

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

50

0251990

Citi (2)

0,01  (*1)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

60

0,01  (*1)

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

50

0,01  (*1)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

50

0,01  (*1)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0,02  (*1)

0256010

Kārvele

50

0256020

Maurloki

40

0256030

Lapu selerijas

40

0256040

Pētersīļi

40

0256050

Salvija

40

0256060

Rozmarīns

40

0256070

Timiāns

40

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

40

0256090

Lauru lapas

40

0256100

Estragons

40

0256990

Citi (2)

40

0260000

Pākšaugi

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0260050

Lēcas

0260990

Citi (2)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,01  (*1)

0270010

Sparģeļi

0,01  (*1)

0270020

Lapu artišoki

0,01  (*1)

0270030

Selerijas

20

0270040

Fenheļi

20

0270050

Artišoki

0,01  (*1)

0270060

Puravi

5

0270070

Rabarberi

0,01  (*1)

0270080

Bambusa dzinumi

0,01  (*1)

0270090

Palmu serdes

0,01  (*1)

0270990

Citi (2)

0,01  (*1)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300000

PĀKŠAUGI

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300010

Pupas

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi

0300040

Lupīnas

0300990

Citi (2)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,01  (*1)

0401000

Eļļas augu sēklas

0,01  (*1)

0401010

Linsēklas

0401020

Zemesrieksti

0401030

Magoņu sēklas

0401040

Sezama sēklas

0401050

Saulespuķu sēklas

0401060

Rapšu sēklas

0401070

Sojas pupas

0401080

Sinepju sēklas

0401090

Kokvilnas sēklas

0401100

Ķirbju sēklas

0401110

Saflora sēklas

0401120

Gurķenes sēklas

0401130

Sējas idras sēklas

0401140

Kaņepju sēklas

0401150

Rīcinauga sēklas

0401990

Citi (2)

0402000

Eļļas augu augļi

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

20

0402020

Eļļas palmas kodoli

0,01  (*1)

0402030

Eļļas palmas augļi

0,01  (*1)

0402040

Kapoki

0,01  (*1)

0402990

Citi (2)

0,01  (*1)

0500000

GRAUDAUGI

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0500010

Mieži

(+)

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0500030

Kukurūza

0500040

Prosa

0500050

Auzas

(+)

0500060

Rīsi

0500070

Rudzi

(+)

0500080

Sorgo

0500090

Kvieši

(+)

0500990

Citi (2)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0610000

Tējas

0620000

Kafijas pupiņas

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0640000

Kakao pupiņas

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0700000

APIŅI

90 (+)

0,05  (*1)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850000

Pumpuri

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

0,01  (*1)

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

0,03  (*1)

1011010

Muskuļi

(+)

1011020

Taukaudi

(+)

1011030

Aknas

(+)

1011040

Nieres

(+)

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990

Citi (2)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

0,03  (*1)(+)

(+)

1012020

Taukaudi

0,03  (*1)(+)

(+)

1012030

Aknas

0,04 (+)

(+)

1012040

Nieres

0,03  (*1)(+)

(+)

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,03  (*1)

1012990

Citi (2)

0,03  (*1)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

0,03  (*1)

1013010

Muskuļi

(+)

(+)

1013020

Taukaudi

(+)

(+)

1013030

Aknas

(+)

(+)

1013040

Nieres

(+)

(+)

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990

Citi (2)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

0,03  (*1)

1014010

Muskuļi

(+)

(+)

1014020

Taukaudi

(+)

(+)

1014030

Aknas

(+)

(+)

1014040

Nieres

(+)

(+)

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990

Citi (2)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

0,03  (*1)(+)

1015020

Taukaudi

0,03  (*1)(+)

1015030

Aknas

0,04 (+)

1015040

Nieres

0,03  (*1)(+)

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,03  (*1)

1015990

Citi (2)

0,03  (*1)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

0,03  (*1)

1016010

Muskuļi

(+)

1016020

Taukaudi

(+)

1016030

Aknas

(+)

1016040

Nieres

(+)

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990

Citi (2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

0,03  (*1)

1017010

Muskuļi

1017020

Taukaudi

1017030

Aknas

1017040

Nieres

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1017990

Citi (2)

1020000

Piens

0,03  (*1)

0,01  (*1)

1020010

Liellopi

(+)

(+)

1020020

Aitas

(+)

(+)

1020030

Kazas

(+)

(+)

1020040

Zirgi

(+)

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

0,03  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Vistas

(+)

1030020

Pīles

(+)

1030030

Zosis

(+)

1030040

Paipalas

(+)

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

5

0,05  (*1)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,03  (*1)

0,01  (*1)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,03  (*1)

0,01  (*1)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,03  (*1)

0,01  (*1)

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

| (**) | Pesticīda un koda kombinācija, uz kuru attiecas MAL, kas noteikts III pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

(**)

Pesticīda un koda kombinācija, uz kuru attiecas MAL, kas noteikts III pielikuma B daļā.

Ametoktradīns (R) (F)

| (R) | Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: ametoktradīns — kods 1000000, izņemot 1040000: ametoktradīns, metabolīts 4-(7-amino-5-etil[1,2,4]triazolo,[1,5-a]pirimidīn-6-il)butānskābe (M650F01) un metabolīts 6-(7-amino-5-etil[1,2,4]triazolo[1,5-a]pirimidīn-6-il)heksānskābe (M650F06), izteikti kā ametoktradīns. |
| --- | --- |

(R)

Atlieku definīcija atšķiras šādām pesticīda un koda kombinācijām: ametoktradīns — kods 1000000, izņemot 1040000: ametoktradīns, metabolīts 4-(7-amino-5-etil[1,2,4]triazolo,[1,5-a]pirimidīn-6-il)butānskābe (M650F01) un metabolīts 6-(7-amino-5-etil[1,2,4]triazolo[1,5-a]pirimidīn-6-il)heksānskābe (M650F06), izteikti kā ametoktradīns.

| (F) | Taukos šķīstošs. |
| --- | --- |

(F)

Taukos šķīstošs.

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atliekām augsekas kultūrās nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2023. gada 7. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0500070 Rudzi

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2023. gada 7. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0700000 APIŅI

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2023. gada 7. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0220040 Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atliekām augsekas kultūrās nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2023. gada 7. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0500010 Mieži

0500050 Auzas

0500090 Kvieši

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par stabilitāti uzglabāšanā un barošanas pētījumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2023. gada 7. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

1012010 Muskuļi

1012020 Taukaudi

1012030 Aknas

1012040 Nieres

1015010 Muskuļi

1015020 Taukaudi

1015030 Aknas

1015040 Nieres

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par stabilitāti uzglabāšanā nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2023. gada 7. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

1011010 Muskuļi

1011020 Taukaudi

1011030 Aknas

1011040 Nieres

1013010 Muskuļi

1013020 Taukaudi

1013030 Aknas

1013040 Nieres

1014010 Muskuļi

1014020 Taukaudi

1014030 Aknas

1014040 Nieres

1016010 Muskuļi

1016020 Taukaudi

1016030 Aknas

1016040 Nieres

1020010 Liellopi

1020020 Aitas

1020030 Kazas

1020040 Zirgi

1030010 Vistas

1030020 Pīles

1030030 Zosis

1030040 Paipalas

Dodīns

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2018. gada 24. jūnijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

1012010 Muskuļi

1012020 Taukaudi

1012030 Aknas

1012040 Nieres

1013010 Muskuļi

1013020 Taukaudi

1013030 Aknas

1013040 Nieres

1014010 Muskuļi

1014020 Taukaudi

1014030 Aknas

1014040 Nieres

1020010 Liellopi

1020020 Aitas

1020030 Kazas

Profenofoss (F)

| (F) | Taukos šķīstošs. |
| --- | --- |

(F)

Taukos šķīstošs.

No 2012. gada līdz 2015. gadam veiktā monitoringa dati liecina, ka profenofosa atliekas ir garšaugos. Lai salīdzinātu profenofosa sastopamības izmaiņas garšaugos, ir nepieciešami papildu monitoringa dati. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā informāciju, ja tā iesniegta līdz 2021. gada 18. oktobrim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0256000 (f) garšaugi un ēdami ziedi

0256010 Kārvele

0256020 Maurloki

0256030 Lapu selerijas

0256040 Pētersīļi

0256050 Salvija

0256060 Rozmarīns

0256070 Timiāns

0256080 Baziliks un ēdamie ziedi

0256090 Lauru lapas

0256100 Estragons

0256990 Citi (2)

Jaunākie monitoringa dati liecina, ka profenofosa atliekas ir rožu ziedlapiņās. Lai salīdzinātu profenofosa sastopamības izmaiņas rožu ziedlapiņās, ir nepieciešami papildu monitoringa dati. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā informāciju, ja tā iesniegta līdz 2029. gada 25. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0631030 Roze

Čili pipariem piemēro šādu MAL: 3 mg/kg.

0231020 Dārzeņpipari/paprika

| 2) | regulas III pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma A daļā slejas par hlormekvatu un nikotīnu aizstāj ar šādām:


  “III Pielikuma A DAĻA

  Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)









  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (2) | Hlormekvats (hlormekvata un tā sāļu summa, izteikta kā hlormekvata hlorīds) | Nikotīns |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | | |
| 0110000 | Citrusaugļi | 0,01  (*2) | |
| 0110010 | Greipfrūti | | |
| 0110020 | Apelsīni | | |
| 0110030 | Citroni | | |
| 0110040 | Laimi | | |
| 0110050 | Mandarīni | | |
| 0110990 | Citi (2) | | |
| 0120000 | Koku rieksti | 0,01  (*2) | |
| 0120010 | Mandeles | | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | | |
| 0120030 | Indijas rieksti | | |
| 0120040 | Kastaņi | | |
| 0120050 | Kokosrieksti | | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | | |
| 0120080 | Pekanrieksti | | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | | |
| 0120100 | Pistācijas | | |
| 0120110 | Valrieksti | | |
| 0120990 | Citi (2) | | |
| 0130000 | Sēkleņi | | |
| 0130010 | Āboli | 0,01  (*2) | |
| 0130020 | Bumbieri | 0,07 (+) | |
| 0130030 | Cidonijas | 0,01  (*2) | |
| 0130040 | Mespili | 0,01  (*2) | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | 0,01  (*2) | |
| 0130990 | Citi (2) | 0,01  (*2) | |
| 0140000 | Kauleņi | 0,01  (*2) | |
| 0140010 | Aprikozes | | |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | | |
| 0140030 | Persiki | | |
| 0140040 | Plūmes | | |
| 0140990 | Citi (2) | | |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

2)

regulas III pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma A daļā slejas par hlormekvatu un nikotīnu aizstāj ar šādām:

“III Pielikuma A DAĻA

Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (2)

Hlormekvats (hlormekvata un tā sāļu summa, izteikta kā hlormekvata hlorīds)

Nikotīns

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0110000

Citrusaugļi

0,01  (*2)

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0,01  (*2)

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0130010

Āboli

0,01  (*2)

0130020

Bumbieri

0,07 (+)

0130030

Cidonijas

0,01  (*2)

0130040

Mespili

0,01  (*2)

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0,01  (*2)

0130990

Citi (2)

0,01  (*2)

0140000

Kauleņi

0,01  (*2)

0140010

Aprikozes

0140020

Ķirši (saldie)

0140030

Persiki

0140040

Plūmes

0140990

Citi (2)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

vīnogas

0,05

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

0,01  (*2)

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0,01  (*2)

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0,01  (*2)

0154010

Zilenes

0154020

Dzērvenes

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050

Mežrožu paaugļi

0,3 (+)

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070

Vilkābeles ogas

0154080

Plūškoka ogas

0154990

Citi (2)

0160000

Dažādi augļi

0,01  (*2)

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0161010

Dateles

0161020

Vīģes

0161030

Galda olīvas

0161040

Kumkvati

0161050

Karambolas

0161060

Hurmas

0161070

Javas salas plūmes

0161990

Citi (2)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0163010

Avokado

0163020

Banāni

0163030

Mango

0163040

Papaijas

0163050

Granātāboli

0163060

Čerimojas

0163070

Gvajaves

0163080

Ananasi

0163090

Maizeskoka augļi

0163100

Duriāni

0163110

Guanabanas

0163990

Citi (2)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,01  (*2)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0213010

Galda bietes

0213020

Burkāni

0213030

Sakņu selerijas

0213040

Mārrutki

0213050

Topinambūri

0213060

Pastinaki

0213070

Sakņu pētersīļi

0213080

Redīsi

0213090

Puravlapu plostbārži

0213100

Kāļi

0213110

Rāceņi

0213990

Citi (2)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,01  (*2)

0220010

Ķiploki

0220020

Sīpoli

0220030

Šalotes

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0220990

Citi (2)

0230000

Augļu dārzeņi

0,01  (*2)

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0231010

Tomāti

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0231030

Baklažāni

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0231990

Citi (2)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0232010

Gurķi

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,01  (*2)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0242010

Briseles kāposti

0242020

Galviņkāposti

0242990

Citi (2)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0,01  (*2)

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0251010

Salātu baldriņi

0251020

Salāti

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0251990

Citi (2)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0,4 (+)

0256010

Kārvele

(+)

0256020

Maurloki

(+)

0256030

Lapu selerijas

(+)

0256040

Pētersīļi

(+)

0256050

Salvija

(+)

0256060

Rozmarīns

(+)

0256070

Timiāns

(+)

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

(+)

0256090

Lauru lapas

(+)

0256100

Estragons

(+)

0256990

Citi (2)

(+)

0260000

Pākšaugi

0,01  (*2)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0260050

Lēcas

0260990

Citi (2)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,01  (*2)

0270010

Sparģeļi

0270020

Lapu artišoki

0270030

Selerijas

0270040

Fenheļi

0270050

Artišoki

0270060

Puravi

0270070

Rabarberi

0270080

Bambusa dzinumi

0270090

Palmu serdes

0270990

Citi (2)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0280010

Kultivētās sēnes

0,9 (+)

0280020

Savvaļas sēnes

0,01  (*2)

0,04 (+)

0280990

Sūnas un ķērpji

0,01  (*2)

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01  (*2)

0300000

PĀKŠAUGI

0,01  (*2)

0300010

Pupas

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi

0300040

Lupīnas

0300990

Citi (2)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0,01  (*2)

0401020

Zemesrieksti

0,01  (*2)

0401030

Magoņu sēklas

0,01  (*2)

0401040

Sezama sēklas

0,01  (*2)

0401050

Saulespuķu sēklas

0,01  (*2)

0401060

Rapšu sēklas

7 (+)

0401070

Sojas pupas

0,01  (*2)

0401080

Sinepju sēklas

0,01  (*2)

0401090

Kokvilnas sēklas

0,7

0401100

Ķirbju sēklas

0,01  (*2)

0401110

Saflora sēklas

0,01  (*2)

0401120

Gurķenes sēklas

0,01  (*2)

0401130

Sējas idras sēklas

0,01  (*2)

0401140

Kaņepju sēklas

0,01  (*2)

0401150

Rīcinauga sēklas

0,01  (*2)

0401990

Citi (2)

0,01  (*2)

0402000

Eļļas augu augļi

0,01  (*2)

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0500010

Mieži

7

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0,01  (*2)

0500030

Kukurūza

0,01  (*2)

0500040

Prosa

0,01  (*2)

0500050

Auzas

15

0500060

Rīsi

0,01  (*2)

0500070

Rudzi

8

0500080

Sorgo

0,01  (*2)

0500090

Kvieši

7

0500990

Citi (2)

0,01  (*2)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,05  (*2)

0610000

Tējas

0,6 (+)

0620000

Kafijas pupiņas

0630000

Zāļu tējas no

0,5 (+)

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

(+)

0631010

Kumelīte

(+)

0631020

Hibisks

(+)

0631030

Roze

(+)

0631040

Jasmīns

(+)

0631050

Liepa

(+)

0631990

Citi (2)

(+)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

(+)

0632010

Zemenes

(+)

0632020

Roibosa krūms

(+)

0632030

Mate

(+)

0632990

Citi (2)

(+)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

(+)

0633010

Baldriāns

(+)

0633020

Žeņšeņs

(+)

0633990

Citi (2)

(+)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

(+)

0640000

Kakao pupiņas

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0700000

APIŅI

0,05  (*2)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05  (*2)

0,3 (+)

0810010

Anīsa sēklas

(+)

0810020

Sējas melnsēklītes

(+)

0810030

Selerija

(+)

0810040

Koriandrs

(+)

0810050

Ķimenes

(+)

0810060

Dilles

(+)

0810070

Fenhelis

(+)

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

(+)

0810090

Muskatrieksts

(+)

0810990

Citi (2)

(+)

0820000

Augļi

0,05  (*2)

0,3 (+)

0820010

Jamaikas pipari

(+)

0820020

Sičuānas pipari

(+)

0820030

Pļavas ķimenes

(+)

0820040

Kardamons

(+)

0820050

Kadiķogas

(+)

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

(+)

0820070

Vaniļa

(+)

0820080

Tamarinda augļi

(+)

0820990

Citi (2)

(+)

0830000

Mizas

0,05  (*2)

4 (+)

0830010

Kanēlis

(+)

0830990

Citi (2)

(+)

0840000

Saknes vai sakneņi

4 (+)

0840010

Lakricas sakne

0,05  (*2)

(+)

0840020

Ingvers (10)

(+)

0840030

Kurkuma

0,05  (*2)

(+)

0840040

Mārrutki (11)

(+)

0840990

Citi (2)

0,05  (*2)

(+)

0850000

Pumpuri

0,05  (*2)

4 (+)

0850010

Krustnagliņas

(+)

0850020

Kaperi

(+)

0850990

Citi (2)

(+)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05  (*2)

4 (+)

0860010

Safrāns

(+)

0860990

Citi (2)

(+)

0870000

Sēklsedzes

0,05  (*2)

4 (+)

0870010

Muskatrieksta miza

(+)

0870990

Citi (2)

(+)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,01  (*2)

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

1011010

Muskuļi

0,3

1011020

Taukaudi

0,15

1011030

Aknas

1,5

1011040

Nieres

1,5

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1011990

Citi (2)

0,01  (*2)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

0,3

1012020

Taukaudi

0,15

1012030

Aknas

1,5

1012040

Nieres

1,5

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1012990

Citi (2)

0,01  (*2)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

0,4

1013020

Taukaudi

0,15

1013030

Aknas

1,5

1013040

Nieres

2

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1013990

Citi (2)

0,01  (*2)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

0,3

1014020

Taukaudi

0,15

1014030

Aknas

1,5

1014040

Nieres

1,5

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1014990

Citi (2)

0,01  (*2)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

0,3

1015020

Taukaudi

0,15

1015030

Aknas

1,5

1015040

Nieres

1,5

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1015990

Citi (2)

0,01  (*2)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

1016010

Muskuļi

0,05

1016020

Taukaudi

0,05

1016030

Aknas

0,15

1016040

Nieres

0,15

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,15

1016990

Citi (2)

0,01  (*2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

0,3

1017020

Taukaudi

0,15

1017030

Aknas

1,5

1017040

Nieres

1,5

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1,5

1017990

Citi (2)

0,01  (*2)

1020000

Piens

0,5

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

0,15

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05  (*2)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,01  (*2)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,01  (*2)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,3

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

Hlormekvats (hlormekvata un tā sāļu summa, izteikta kā hlormekvata hlorīds)

Jaunākie monitoringa dati liecina, ka hlormekvata daudzums bumbieros samazinās, taču pagātnē notikušās lietošanas dēļ un arī tāpēc, ka hlormekvats ir noturīgs kokos, minētais daudzums joprojām ir augstāks par noteikšanas robežu. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā informāciju, ja tā iesniegta līdz 2029. gada 25. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0130020 Bumbieri

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par kultūraugu metabolismu nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2019. gada 13. aprīlim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0401060 Rapšu sēklas

Austersēnēm piemēro šādu MAL: 6 mg/kg. Monitoringa dati liecina, ka neapstrādātas kultivētas sēnes var krusteniski kontaminēties no salmiem, kas likumīgi apstrādāti ar hlormekvatu. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā informāciju, ja tā iesniegta līdz 2023. gada 25. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0280010 Kultivētās sēnes

Nikotīns

Nav neapstrīdamu zinātnisku pierādījumu, kas apliecinātu, ka attiecīgajās kultūrās nikotīns ir dabiski sastopams, un izskaidrotu tā veidošanās mehānismu. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā informāciju, ja tā iesniegta līdz 2021. gada 19. oktobrim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0154050 Mežrožu paaugļi

0256000 (f) garšaugi un ēdami ziedi

0256010 Kārvele

0256020 Maurloki

0256030 Lapu selerijas

0256040 Pētersīļi

0256050 Salvija

0256060 Rozmarīns

0256070 Timiāns

0256080 Baziliks un ēdamie ziedis

0256090 Lauru lapas

0256100 Estragons

0256990 Citi (2)

0610000 Tējas

0630000 Zāļu tējas no

0631000 (a) ziediem

0631010 Kumelīte

0631020 Hibisks

0631030 Roze

0631040 Jasmīns

0631050 Liepa

0631990 Citi (2)

0632000 (b) lapām un garšaugiem

0632010 Zemenes

0632020 Roibosa krūms

0632030 Mate

0632990 Citi (2)

0633000 (c) saknēm

0633010 Baldriāns

0633020 Žeņšeņs

0633990 Citi (2)

0639000 (d) jebkurām citām auga daļām

0800000 GARŠVIELAS

0810000 Sēklas

0810010 Anīsa sēklas

0810020 Sējas melnsēklītes

0810030 Selerija

0810040 Koriandrs

0810050 Ķimenes

0810060 Dilles

0810070 Fenhelis

0810080 Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090 Muskatrieksts

0810990 Citi (2)

0820000 Augļi

0820010 Jamaikas pipari

0820020 Sičuānas pipari

0820030 Pļavas ķimenes

0820040 Kardamons

0820050 Kadiķogas 0820060 Pipari (baltie,

melnie un zaļie)

0820070 Vaniļa

0820080 Tamarinda augļi

0820990 Citi (2)

0830000 Mizas

0830010 Kanēlis

0830990 Citi (2)

0840000 Saknes vai sakneņi

0840010 Lakricas sakne

0840020 Ingvers (10)

0840030 Kurkuma

0840040 Mārrutki (11)

0840990 Citi (2)

0850000 Pumpuri

0850010 Krustnagliņas

0850020 Kaperi

0850990 Citi (2)

0860000 Ziedu drīksnas

0860010 Safrāns

0860990 Citi (2)

0870000 Sēklsedzes

0870010 Muskatrieksta miza

0870990 Citi (2)

Kaltētām savvaļas sēnēm piemēro šādu MAL: egļu baravikām – 2,3 mg/kg, kaltētām savvaļas sēnēm, kas nav egļu baravikas, – 1,2 mg/kg. Jaunākie monitoringa dati liecina, ka nikotīna atliekas ir kaltētās egļu baravikās un kaltētās savvaļas sēnēs, kas nav egļu baravikas. Nav neapstrīdamu zinātnisku pierādījumu, kas apliecinātu, ka attiecīgajās kultūrās nikotīns ir dabiski sastopams, un izskaidrotu tā veidošanās mehānismu. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā informāciju, ja tā iesniegta līdz 2029. gada 25. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0280020 Savvaļas sēnes

| b) | pielikuma B daļā sleju par profenofosu aizstāj ar šādu:


  “III Pielikuma B DAĻA

  Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)








  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (3) | Profenofoss (F) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0130040 | Mespili | 0,01  (*3) |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | 0,01  (*3) |
| 0154050 | Mežrožu paaugļi | 0,01  (*3) |
| 0154060 | Zīdkoka ogas (baltās un melnās) | 0,01  (*3) |
| 0154070 | Vilkābeles ogas | 0,01  (*3) |
| 0154080 | Plūškoka ogas | 0,01  (*3) |
| 0161050 | Karambolas | 0,01  (*3) |
| 0161060 | Hurmas | 0,01  (*3) |
| 0161070 | Javas salas plūmes | 0,01  (*3) |
| 0162040 | Opuncijas | 0,01  (*3) |
| 0162050 | Hrizofilas | 0,01  (*3) |
| 0162060 | Amerikas hurmas | 0,01  (*3) |
| 0163060 | Čerimojas | 0,01  (*3) |
| 0163070 | Gvajaves | 0,01  (*3) |
| 0163090 | Maizeskoka augļi | 0,01  (*3) |
| 0163100 | Duriāni | 0,01  (*3) |
| 0163110 | Guanabanas | 0,01  (*3) |
| 0212040 | Marantas | 0,01  (*3) |
| 0251050 | Barbarejas | 0,01  (*3) |
| 0251070 | Brūnās sinepes | 0,01  (*3) |
| 0252020 | Anakampseras | 0,01  (*3) |
| 0253000 | c) | vīnogulāju lapas |

b)

pielikuma B daļā sleju par profenofosu aizstāj ar šādu:

“III Pielikuma B DAĻA

Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (3)

Profenofoss (F)

0130040

Mespili

0,01  (*3)

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0,01  (*3)

0154050

Mežrožu paaugļi

0,01  (*3)

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0,01  (*3)

0154070

Vilkābeles ogas

0,01  (*3)

0154080

Plūškoka ogas

0,01  (*3)

0161050

Karambolas

0,01  (*3)

0161060

Hurmas

0,01  (*3)

0161070

Javas salas plūmes

0,01  (*3)

0162040

Opuncijas

0,01  (*3)

0162050

Hrizofilas

0,01  (*3)

0162060

Amerikas hurmas

0,01  (*3)

0163060

Čerimojas

0,01  (*3)

0163070

Gvajaves

0,01  (*3)

0163090

Maizeskoka augļi

0,01  (*3)

0163100

Duriāni

0,01  (*3)

0163110

Guanabanas

0,01  (*3)

0212040

Marantas

0,01  (*3)

0251050

Barbarejas

0,01  (*3)

0251070

Brūnās sinepes

0,01  (*3)

0252020

Anakampseras

0,01  (*3)

0253000

c)

vīnogulāju lapas

0,01  (*3)

0256050

Salvija

0,05 (+)

0256060

Rozmarīns

0,05 (+)

0256070

Timiāns

0,05 (+)

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0,05 (+)

0256090

Lauru lapas

0,05 (+)

0256100

Estragons

0,05 (+)

0270080

Bambusa dzinumi

0,01  (*3)

0270090

Palmu serdes

0,01  (*3)

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01  (*3)

0401110

Saflora sēklas

0,02  (*3)

0401120

Gurķenes sēklas

0,02  (*3)

0401130

Sējas idras sēklas

0,02  (*3)

0401150

Rīcinauga sēklas

0,02  (*3)

0402020

Eļļas palmas kodoli

0,02  (*3)

0402030

Eļļas palmas augļi

0,02  (*3)

0402040

Kapoki

0,02  (*3)

0620000

Kafijas pupiņas

0,05  (*3)

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0631010

Kumelīte

0,05  (*3)

0631020

Hibisks

0,05  (*3)

0631030

Roze

0,1 (+)

0631040

Jasmīns

0,05  (*3)

0631050

Liepa

0,05  (*3)

0631990

Citi (2)

0,05  (*3)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0,05  (*3)

0632010

Zemenes

0,05  (*3)

0632020

Roibosa krūms

0,05  (*3)

0632030

Mate

0,05  (*3)

0632990

Citi (2)

0,05  (*3)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0,05  (*3)

0633010

Baldriāns

0,05  (*3)

0633020

Žeņšeņs

0,05  (*3)

0633990

Citi (2)

0,05  (*3)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0,05  (*3)

0640000

Kakao pupiņas

0,05  (*3)

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0,05  (*3)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0810010

Anīsa sēklas

0,05  (*3)

0810020

Sējas melnsēklītes

0,05  (*3)

0810030

Selerija

0,05  (*3)

0810040

Koriandrs

0,1

0810050

Ķimenes

5

0810060

Dilles

0,05  (*3)

0810070

Fenhelis

0,1

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0,05  (*3)

0810090

Muskatrieksts

0,05  (*3)

0810990

Citi (2)

0,05  (*3)

0820000

Augļi

0820010

Jamaikas pipari

0,07

0820020

Sičuānas pipari

0,07

0820030

Pļavas ķimenes

0,07

0820040

Kardamons

3

0820050

Kadiķogas

0,07

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0,07

0820070

Vaniļa

0,07

0820080

Tamarinda augļi

0,07

0820990

Citi (2)

0,07

0830000

Mizas

0,05  (*3)

0830010

Kanēlis

0,05  (*3)

0830990

Citi (2)

0,05  (*3)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,05  (*3)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,05  (*3)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,05  (*3)

0850000

Pumpuri

0,05  (*3)

0850010

Krustnagliņas

0,05  (*3)

0850020

Kaperi

0,05  (*3)

0850990

Citi (2)

0,05  (*3)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05  (*3)

0860010

Safrāns

0,05  (*3)

0860990

Citi (2)

0,05  (*3)

0870000

Sēklsedzes

0,05  (*3)

0870010

Muskatrieksta miza

0,05  (*3)

0870990

Citi (2)

0,05  (*3)

0900000

Augi cukura ražošanai

0,01  (*3)

0900010

Cukurbiešu saknes

0,01  (*3)

0900020

Cukurniedres

0,01  (*3)

0900030

Cigoriņu saknes

0,01  (*3)

0900990

Citi (2)

0,01  (*3)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

0,05

1015010

Muskuļi

0,05

1015020

Taukaudi

0,05

1015030

Aknas

0,05

1015040

Nieres

0,05

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,05

1015990

Citi (2)

0,05

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

0,05

1017010

Muskuļi

0,05

1017020

Taukaudi

0,05

1017030

Aknas

0,05

1017040

Nieres

0,05

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,05

1017990

Citi (2)

0,05

1030020

Pīles

0,02  (*3)

1030030

Zosis

0,02  (*3)

1030040

Paipalas

0,02  (*3)

1030990

Citi (2)

0,02  (*3)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05  (*3)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,01  (*3)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,01  (*3)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,01  (*3)

Profenofoss (F)

| (F) | Taukos šķīstošs. |
| --- | --- |

(F)

Taukos šķīstošs.

No 2012. gada līdz 2015. gadam veiktā monitoringa dati liecina, ka profenofosa atliekas ir garšaugos. Lai salīdzinātu profenofosa sastopamības izmaiņas garšaugos, ir nepieciešami papildu dati. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā informāciju, ja tā iesniegta līdz 2021. gada 18. oktobrim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0256000 (f) garšaugi un ēdami ziedi

0256010 Kārvele

0256020 Maurloki

0256030 Lapu selerijas

0256040 Pētersīļi

0256050 Salvija

0256060 Rozmarīns

0256070 Timiāns

0256080 Baziliks un ēdamie ziedi

0256090 Lauru lapas

0256100 Estragons

0256990 Citi (2)

Jaunākie monitoringa dati liecina, ka profenofosa atliekas ir rožu ziedlapiņās. Lai salīdzinātu profenofosa sastopamības izmaiņas rožu ziedlapiņās, ir nepieciešami papildu dati. Pārskatot MAL, Komisija ņems vērā informāciju, ja tā iesniegta līdz 2029. gada 25. jūlijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0631030 Roze

Čili pipariem piemēro šādu MAL: 3 mg/kg.

0231020 Dārzeņpipari/paprika

| 3) | regulas IV pielikumā iekļauj šādu ierakstu: “Spodoptera exigua multikapsīdu kodolu poliedrozes vīrusa (SeMNPV) izolāts BV-0004”. |
| --- | --- |

3)

regulas IV pielikumā iekļauj šādu ierakstu: “Spodoptera exigua multikapsīdu kodolu poliedrozes vīrusa (SeMNPV) izolāts BV-0004”.

Spodoptera exigua

SeMNPV

---

(*1)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

*1

(1)  Pilnīgu to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu sarakstu, kuriem piemēro MAL, skatīt I pielikumā.

1

(*2)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

*2

(2)  Pilnīgu to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu sarakstu, kuriem piemēro MAL, skatīt I pielikumā.

2

(*3)  Norāda zemāko analītiski nosakāmo daudzumu.

*3

(3)  Pilnīgu to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu sarakstu, kuriem piemēro MAL, skatīt I pielikumā.

3

---

| 25.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/115 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/115

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1291

(2022. gada 22. jūlijs),

ar ko attiecībā uz Garantēto tradicionālo produktu reģistrā ierakstītu nosaukumu apstiprina produkta specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (“Mozzarella” (GTĪ))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 3. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts apstiprināt GTĪ produkta “Mozzarella” specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts apstiprināt GTĪ produkta “Mozzarella” specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Pieteiktā grozījuma mērķis ir nosaukumu “Mozzarella” mainīt uz “Mozzarella Tradizionale” un tā aizsardzību no “bez nosaukuma rezervēšanas” mainīt uz “ar nosaukuma rezervēšanu”. |
| --- | --- |

(2)

Pieteiktā grozījuma mērķis ir nosaukumu “Mozzarella” mainīt uz “Mozzarella Tradizionale” un tā aizsardzību no “bez nosaukuma rezervēšanas” mainīt uz “ar nosaukuma rezervēšanu”.

| (3) | 2021. gada 1. martā Komisija no Vācijas saņēma divus iebildumu paziņojumus un vienu pamatotu iebildumu paziņojumu. 2021. gada 22. martā Vācija Komisijai iesniedza otru pamatotu iebildumu paziņojumu. |
| --- | --- |

(3)

2021. gada 1. martā Komisija no Vācijas saņēma divus iebildumu paziņojumus un vienu pamatotu iebildumu paziņojumu. 2021. gada 22. martā Vācija Komisijai iesniedza otru pamatotu iebildumu paziņojumu.

| (4) | Izskatījusi pamatotos iebildumu paziņojumus un atzinusi tos par pieņemamiem, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 3. punktu 2021. gada 10. maija vēstulē aicināja Itāliju un Vāciju sākt pienācīgu apspriešanos un panākt vienošanos. |
| --- | --- |

(4)

Izskatījusi pamatotos iebildumu paziņojumus un atzinusi tos par pieņemamiem, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. panta 3. punktu 2021. gada 10. maija vēstulē aicināja Itāliju un Vāciju sākt pienācīgu apspriešanos un panākt vienošanos.

| (5) | Pēc Itālijas lūguma Komisija 2021. gada 2. augustā apspriešanās termiņu pagarināja par trim mēnešiem. Itālijas un Vācijas apspriešanās iznākumā vienošanās netika panākta. Tāpēc, ņemot vērā apspriešanās iznākumu, lēmums par grozījumu Komisijai būtu jāpieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 52. panta 3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(5)

Pēc Itālijas lūguma Komisija 2021. gada 2. augustā apspriešanās termiņu pagarināja par trim mēnešiem. Itālijas un Vācijas apspriešanās iznākumā vienošanās netika panākta. Tāpēc, ņemot vērā apspriešanās iznākumu, lēmums par grozījumu Komisijai būtu jāpieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 52. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

| (6) | Vācijas galvenos argumentus, ko tā izklāstījusi pamatotajā iebildumu paziņojumā un apspriežoties ar Itāliju, var apkopot, kā aprakstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(6)

Vācijas galvenos argumentus, ko tā izklāstījusi pamatotajā iebildumu paziņojumā un apspriežoties ar Itāliju, var apkopot, kā aprakstīts turpmāk.

| (7) | Vācija apgalvoja, ka Itālijas prasītais jaunais nosaukums “Mozzarella Tradizionale” nav nedz nosaukums, ko, atsaucoties uz konkrēto produktu, tradicionāli lieto, kā prasīts Regulas (ES) Nr. 1151/2012 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā, nedz nosaukums, kas identificē produkta tradicionālās īpašības, kā prasīts tās pašas regulas 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(7)

Vācija apgalvoja, ka Itālijas prasītais jaunais nosaukums “Mozzarella Tradizionale” nav nedz nosaukums, ko, atsaucoties uz konkrēto produktu, tradicionāli lieto, kā prasīts Regulas (ES) Nr. 1151/2012 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā, nedz nosaukums, kas identificē produkta tradicionālās īpašības, kā prasīts tās pašas regulas 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

| (8) | Turklāt Vācija apgalvoja, ka, ņemot vērā 18. panta 3. punkta noteikumus par termina “tradīcija” izmantošanu, terminu “Tradizionale” garantētas tradicionālās īpatnības nosaukumā iekļaut nevar. Vārds “tradicionāls” jau tāpat ir daļa no “garantētas tradicionālās īpatnības” (GTĪ) logotipa un daļa no norādes “garantēta tradicionālā īpatnība”, kas var būt pilnībā iekļauta arī produkta marķējumā. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt Vācija apgalvoja, ka, ņemot vērā 18. panta 3. punkta noteikumus par termina “tradīcija” izmantošanu, terminu “Tradizionale” garantētas tradicionālās īpatnības nosaukumā iekļaut nevar. Vārds “tradicionāls” jau tāpat ir daļa no “garantētas tradicionālās īpatnības” (GTĪ) logotipa un daļa no norādes “garantēta tradicionālā īpatnība”, kas var būt pilnībā iekļauta arī produkta marķējumā.

| (9) | Turklāt, ja nosaukums “Mozzarella Tradizionale” tiktu rezervēts, Vācijas ražotāji, kuri produktu ar nosaukumu “Mozzarella” ražo un tirgo vairāk nekā 30 gadus, terminu “tradicionāls” izmantot nevarētu. Vācija apgalvoja, ka vārda “tradicionāls” izmantošanai ir ekonomiska nozīme. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt, ja nosaukums “Mozzarella Tradizionale” tiktu rezervēts, Vācijas ražotāji, kuri produktu ar nosaukumu “Mozzarella” ražo un tirgo vairāk nekā 30 gadus, terminu “tradicionāls” izmantot nevarētu. Vācija apgalvoja, ka vārda “tradicionāls” izmantošanai ir ekonomiska nozīme.

| (10) | Šajā sakarā Vācija izvirzīja argumentu, ka vārdam “tradicionāls” ir divas nozīmes: pirmā ir tā, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 3. punktā, kur “tradicionāls” nozīmē vismaz 30 gadu ilgu pierādītu izmantošanu iekšzemes tirgū, bet otrā – tā, ko patērētāji saprot kā zināšanu nodošanu no paaudzes paaudzē. Ņemot vērā iepriekš minēto, Vācija apgalvoja, ka konkrētajā “Mozzarella Tradizionale” gadījumā termins “Tradizionale” attiecas tikai uz pirmo nozīmi – produkta izmantošanu standarta, tradicionālākajā formā. Ja nosaukumam “Mozzarella” pievienotu vārdu “tradicionāls”, nosaukums kvalificētos arī attiecībā uz otro nozīmi, proti, zināšanu nodošanu no paaudzes paaudzē. Tāpēc Vācija uzskata, ka tas patērētājus maldinātu un ka pienācīgs veids, kā nosaukumam “Mozzarella” piešķirt termina “Tradizionale” pirmo nozīmi, ir vienkārši pievienot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 18. panta 3. punktā paredzēto norādi. |
| --- | --- |

(10)

Šajā sakarā Vācija izvirzīja argumentu, ka vārdam “tradicionāls” ir divas nozīmes: pirmā ir tā, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 3. punktā, kur “tradicionāls” nozīmē vismaz 30 gadu ilgu pierādītu izmantošanu iekšzemes tirgū, bet otrā – tā, ko patērētāji saprot kā zināšanu nodošanu no paaudzes paaudzē. Ņemot vērā iepriekš minēto, Vācija apgalvoja, ka konkrētajā “Mozzarella Tradizionale” gadījumā termins “Tradizionale” attiecas tikai uz pirmo nozīmi – produkta izmantošanu standarta, tradicionālākajā formā. Ja nosaukumam “Mozzarella” pievienotu vārdu “tradicionāls”, nosaukums kvalificētos arī attiecībā uz otro nozīmi, proti, zināšanu nodošanu no paaudzes paaudzē. Tāpēc Vācija uzskata, ka tas patērētājus maldinātu un ka pienācīgs veids, kā nosaukumam “Mozzarella” piešķirt termina “Tradizionale” pirmo nozīmi, ir vienkārši pievienot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 18. panta 3. punktā paredzēto norādi.

| (11) | Vācija turklāt pastāvēja uz to, ka nosaukums “Mozzarella” ir sugas vārds Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 6. punkta nozīmē. Tāpēc Vācija prasīja, lai regulā, ar ko apstiprina nosaukuma maiņu, būtu skaidri noteikts, ka “Mozzarella” ir sugas vārds. Turklāt Vācija apgalvoja, ka “Mozzarella Tradizionale” GTĪ un divu citu ACVN produktu – “Mozzarella di Bufala Campana” un “Mozzarella di Gioia del Colle” – līdzāspastāvēšanu varētu nepieļaut arī Regulas (ES) Nr. 1151/2012 6. panta 3. punkts, jo pastāv risks, ka vidusmēra patērētājs varētu nespēt attiecīgos produktus pietiekami skaidri nošķirt. |
| --- | --- |

(11)

Vācija turklāt pastāvēja uz to, ka nosaukums “Mozzarella” ir sugas vārds Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 6. punkta nozīmē. Tāpēc Vācija prasīja, lai regulā, ar ko apstiprina nosaukuma maiņu, būtu skaidri noteikts, ka “Mozzarella” ir sugas vārds. Turklāt Vācija apgalvoja, ka “Mozzarella Tradizionale” GTĪ un divu citu ACVN produktu – “Mozzarella di Bufala Campana” un “Mozzarella di Gioia del Colle” – līdzāspastāvēšanu varētu nepieļaut arī Regulas (ES) Nr. 1151/2012 6. panta 3. punkts, jo pastāv risks, ka vidusmēra patērētājs varētu nespēt attiecīgos produktus pietiekami skaidri nošķirt.

| (12) | Bez tam Vācija pastāvēja uz to, ka grozījuma pieteikumam pievienotajā produkta specifikācijā šķiet ietvertas izmaiņas, kas pašā pieteikumā nav aprakstītas. Tāpēc grozījuma pieteikums varētu būt nepilnīgs. Turklāt dažas produkta specifikācijas daļas nav viegli saprotamas un būtu jāpaskaidro. Arī pieprasījuma iesniedzējs šķiet neatbilstīgs, jo vienam atsevišķam Itālijas piena produktu ražotājam nevajadzētu ļaut pārstāvēt visus GTĪ ražotājus, kas izkaisīti visā ES teritorijā. |
| --- | --- |

(12)

Bez tam Vācija pastāvēja uz to, ka grozījuma pieteikumam pievienotajā produkta specifikācijā šķiet ietvertas izmaiņas, kas pašā pieteikumā nav aprakstītas. Tāpēc grozījuma pieteikums varētu būt nepilnīgs. Turklāt dažas produkta specifikācijas daļas nav viegli saprotamas un būtu jāpaskaidro. Arī pieprasījuma iesniedzējs šķiet neatbilstīgs, jo vienam atsevišķam Itālijas piena produktu ražotājam nevajadzētu ļaut pārstāvēt visus GTĪ ražotājus, kas izkaisīti visā ES teritorijā.

| (13) | Visbeidzot, Vācija apstrīdēja iespēju aizsardzības noteikumu no “reģistrācijas bez nosaukuma rezervēšanas” uz “reģistrāciju ar nosaukuma rezervēšanu” mainīt ar šā grozījuma pieteikuma starpniecību. Konkrēti, tā apgalvoja, ka šāda veida izmaiņu izdarīšanas termiņš, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1151/2012 26. panta 1. punktā, ir beidzies 2016. gada 4. janvārī. Rezultātā pēc pārejas perioda beigām, t. i., pēc 2023. gada 4. janvāra, “Mozzarella” aizsargāšana, iespējams, būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(13)

Visbeidzot, Vācija apstrīdēja iespēju aizsardzības noteikumu no “reģistrācijas bez nosaukuma rezervēšanas” uz “reģistrāciju ar nosaukuma rezervēšanu” mainīt ar šā grozījuma pieteikuma starpniecību. Konkrēti, tā apgalvoja, ka šāda veida izmaiņu izdarīšanas termiņš, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1151/2012 26. panta 1. punktā, ir beidzies 2016. gada 4. janvārī. Rezultātā pēc pārejas perioda beigām, t. i., pēc 2023. gada 4. janvāra, “Mozzarella” aizsargāšana, iespējams, būtu jāizbeidz.

| (14) | Vācijas pamatoto iebildumu paziņojumu argumentus Komisija ir izvērtējusi, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikumus, kā arī pieteikuma iesniedzēja un iebildumu cēlēja pienācīgās apspriešanās rezultātus, un ir secinājusi, ka produkta specifikācijas grozījums attiecībā uz “Mozzarella” garantēto tradicionālo īpatnību būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(14)

Vācijas pamatoto iebildumu paziņojumu argumentus Komisija ir izvērtējusi, ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikumus, kā arī pieteikuma iesniedzēja un iebildumu cēlēja pienācīgās apspriešanās rezultātus, un ir secinājusi, ka produkta specifikācijas grozījums attiecībā uz “Mozzarella” garantēto tradicionālo īpatnību būtu jāapstiprina.

| (15) | Nosaukums “Mozzarella Tradizionale” produkta tradicionālo raksturu identificē tā, kā prasīts Regulas (ES) Nr. 1151/2012 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Ar to pietiek, lai nosaukumu kvalificētu kā GTĪ, jo 18. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 18. panta 2. punkta b) apakšpunkts ir savstarpēji alternatīvi. |
| --- | --- |

(15)

Nosaukums “Mozzarella Tradizionale” produkta tradicionālo raksturu identificē tā, kā prasīts Regulas (ES) Nr. 1151/2012 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Ar to pietiek, lai nosaukumu kvalificētu kā GTĪ, jo 18. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 18. panta 2. punkta b) apakšpunkts ir savstarpēji alternatīvi.

| (16) | Bez tam Itālija ir sniegusi piemērus par nosaukuma “Mozzarella Tradizionale” izmantošanu produktu marķējumā vai logotipos, kā arī pierādījusi, ka jau 2001. gadā pastāvēja ražotāju grupa ar nosaukumu “Consorzio italiano per la Tutela della Mozzarella tradizionale”. |
| --- | --- |

(16)

Bez tam Itālija ir sniegusi piemērus par nosaukuma “Mozzarella Tradizionale” izmantošanu produktu marķējumā vai logotipos, kā arī pierādījusi, ka jau 2001. gadā pastāvēja ražotāju grupa ar nosaukumu “Consorzio italiano per la Tutela della Mozzarella tradizionale”.

| (17) | Termina “tradicionāls” iekļaušana ar nosaukuma rezervēšanu reģistrētas GTĪ saliktajā nosaukumā ir ne tikai atļauta ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 18. panta 2. punkta b) apakšpunktu, bet kalpo arī par lielisku piemēru tam, kā var identificēt produkta tradicionālās īpašības. Tāpēc termins “tradicionāls” ir atrodams daudzos aizsargātos, ar nosaukuma rezervēšanu reģistrētu GTĪ nosaukumos dažādās valodās, piemēram: “Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork”, “Traditional Bramley Apple Pie Filling”, “Traditional Farmfresh Turkey”, “Traditionally Farmed Gloucestershire Old Spots Pork”, “Amatriciana tradizionale”, “Bacalhau de Cura Tradicional Portuguesa”, “Salată tradițională cu icre de crap”, “Czwórniak staropolski tradycyjny”, “Dwójniak staropolski tradycyjny”, “Olej rydzowy tradycyjny”, “Półtorak staropolski tradycyjny”.
  Turklāt “Mozzarella” GTĪ vienmēr ir piemitis tradicionāls raksturs, jo tas kā garantēta tradicionālā īpatnība reģistrēts, atsaucoties tieši uz produkta tradicionālo raksturu un ņemot to vērā. Šajā kontekstā uzmanība būtu jāpievērš vārda “tradicionāls” nozīmei, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 3. punktā, proti, “pierādīta izmantošana iekšzemes tirgū laikposmā, kas pieļauj nodošanu no vienas paaudzes nākamajai; šim laikposmam jābūt vismaz 30 gadiem”. Tāpēc Vācijas rosinātās atšķirīgās vārda “tradicionāls” nozīmes nav pamatotas ar piemērojamo tiesību aktu tekstu. |
| --- | --- |

(17)

Termina “tradicionāls” iekļaušana ar nosaukuma rezervēšanu reģistrētas GTĪ saliktajā nosaukumā ir ne tikai atļauta ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 18. panta 2. punkta b) apakšpunktu, bet kalpo arī par lielisku piemēru tam, kā var identificēt produkta tradicionālās īpašības. Tāpēc termins “tradicionāls” ir atrodams daudzos aizsargātos, ar nosaukuma rezervēšanu reģistrētu GTĪ nosaukumos dažādās valodās, piemēram: “Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork”, “Traditional Bramley Apple Pie Filling”, “Traditional Farmfresh Turkey”, “Traditionally Farmed Gloucestershire Old Spots Pork”, “Amatriciana tradizionale”, “Bacalhau de Cura Tradicional Portuguesa”, “Salată tradițională cu icre de crap”, “Czwórniak staropolski tradycyjny”, “Dwójniak staropolski tradycyjny”, “Olej rydzowy tradycyjny”, “Półtorak staropolski tradycyjny”.

Turklāt “Mozzarella” GTĪ vienmēr ir piemitis tradicionāls raksturs, jo tas kā garantēta tradicionālā īpatnība reģistrēts, atsaucoties tieši uz produkta tradicionālo raksturu un ņemot to vērā. Šajā kontekstā uzmanība būtu jāpievērš vārda “tradicionāls” nozīmei, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 3. punktā, proti, “pierādīta izmantošana iekšzemes tirgū laikposmā, kas pieļauj nodošanu no vienas paaudzes nākamajai; šim laikposmam jābūt vismaz 30 gadiem”. Tāpēc Vācijas rosinātās atšķirīgās vārda “tradicionāls” nozīmes nav pamatotas ar piemērojamo tiesību aktu tekstu.

| (18) | Nav skaidrs, konkrēti kāda ekonomiskā ietekme skar Vācijas ražotājus, kuri apzīmējumu “tradicionāls” nevar izmantot, lai tirgū laistu produktu “Mozzarella”, kas ražots nevis pēc GTĪ produkta specifikācijas, bet gan pēc atšķirīgas metodes, kuru Vācijā izmanto jau vairāk nekā 30 gadus. Attiecīgais apgalvojums drīzāk ir par iespējamību, nevis par konkrētu faktu. Nav pamata secināt, ka minētais apzīmējums tirgū tiktu lietots. Turklāt, kamēr vien tiktu ievēroti “Mozzarella Tradizionale” GTĪ produkta specifikācijas nosacījumi, ražotāji visā Eiropas Savienībā, tātad arī Vācijā, produktu ar nosaukumu “Mozzarella Tradizionale” GTĪ drīkstētu likumīgi laist tirgū.

  “Mozzarella Tradizionale” GTĪ aizsardzība attiektos nevis atsevišķi uz nosaukumu “Mozzarella”, bet gan tikai uz pilnu salikto nosaukumu “Mozzarella Tradizionale”. Tāpēc produktus, kas neatbilst “Mozzarella Tradizionale” GTĪ produkta specifikācijai, arī turpmāk drīkstētu apzīmēt ar nosaukumu “Mozzarella”. Tomēr šādā gadījumā tie nebūtu tirgū jālaiž ne ar apzīmējumu “garantēta tradicionālā īpatnība”, ne ar šā apzīmējuma saīsinājumu GTĪ, ne arī ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 23. pantā minēto Savienības simbolu. |
| --- | --- |

(18)

Nav skaidrs, konkrēti kāda ekonomiskā ietekme skar Vācijas ražotājus, kuri apzīmējumu “tradicionāls” nevar izmantot, lai tirgū laistu produktu “Mozzarella”, kas ražots nevis pēc GTĪ produkta specifikācijas, bet gan pēc atšķirīgas metodes, kuru Vācijā izmanto jau vairāk nekā 30 gadus. Attiecīgais apgalvojums drīzāk ir par iespējamību, nevis par konkrētu faktu. Nav pamata secināt, ka minētais apzīmējums tirgū tiktu lietots. Turklāt, kamēr vien tiktu ievēroti “Mozzarella Tradizionale” GTĪ produkta specifikācijas nosacījumi, ražotāji visā Eiropas Savienībā, tātad arī Vācijā, produktu ar nosaukumu “Mozzarella Tradizionale” GTĪ drīkstētu likumīgi laist tirgū.

“Mozzarella Tradizionale” GTĪ aizsardzība attiektos nevis atsevišķi uz nosaukumu “Mozzarella”, bet gan tikai uz pilnu salikto nosaukumu “Mozzarella Tradizionale”. Tāpēc produktus, kas neatbilst “Mozzarella Tradizionale” GTĪ produkta specifikācijai, arī turpmāk drīkstētu apzīmēt ar nosaukumu “Mozzarella”. Tomēr šādā gadījumā tie nebūtu tirgū jālaiž ne ar apzīmējumu “garantēta tradicionālā īpatnība”, ne ar šā apzīmējuma saīsinājumu GTĪ, ne arī ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 23. pantā minēto Savienības simbolu.

| (19) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka “Mozzarella Tradizionale” GTĪ un divu citu ACVN produktu – “Mozzarella di Bufala Campana” un “Mozzarella di Gioia del Colle” – līdzāspastāvēšana varētu būt pretrunā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 6. panta 3. punktu, jāatzīmē, ka iepriekš minētā tiesību norma neattiecas uz garantētām tradicionālām īpatnībām, bet gan tikai uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka “Mozzarella Tradizionale” GTĪ un divu citu ACVN produktu – “Mozzarella di Bufala Campana” un “Mozzarella di Gioia del Colle” – līdzāspastāvēšana varētu būt pretrunā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 6. panta 3. punktu, jāatzīmē, ka iepriekš minētā tiesību norma neattiecas uz garantētām tradicionālām īpatnībām, bet gan tikai uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

| (20) | Atsaucoties uz Vācijas iebildumiem par “Mozzarella Tradizionale” GTĪ produkta specifikācijas 4.1., 4.2. un 4.3. punktu, kuriem nav saistības ar produkta nosaukumu un aizsardzības statusu, jānorāda, ka produkta specifikācija nav mainīta. Nebūtiskās redakcionālās izmaiņas, kas, vadoties pēc itāļu oriģinālteksta, varētu būt izdarītas citvalodu versijās, ir tulkojuma rezultāts. Tāpēc šīs produkta specifikācijas daļas šā grozījuma apstiprināšanas jomā neietilpst. Komisijas veiktajā “Mozzarella Tradizionale” GTĪ grozījuma pieteikuma novērtējumā galvenā uzmanība tika pievērsta pieprasītajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

(20)

Atsaucoties uz Vācijas iebildumiem par “Mozzarella Tradizionale” GTĪ produkta specifikācijas 4.1., 4.2. un 4.3. punktu, kuriem nav saistības ar produkta nosaukumu un aizsardzības statusu, jānorāda, ka produkta specifikācija nav mainīta. Nebūtiskās redakcionālās izmaiņas, kas, vadoties pēc itāļu oriģinālteksta, varētu būt izdarītas citvalodu versijās, ir tulkojuma rezultāts. Tāpēc šīs produkta specifikācijas daļas šā grozījuma apstiprināšanas jomā neietilpst. Komisijas veiktajā “Mozzarella Tradizionale” GTĪ grozījuma pieteikuma novērtējumā galvenā uzmanība tika pievērsta pieprasītajiem grozījumiem.

| (21) | Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 2. punkts grupu definē kā “jebkuru apvienību neatkarīgi no tās juridiskās formas, kuru galvenokārt veido tādi ražotāji vai pārstrādātāji, kuri strādā ar vienu un to pašu produktu”. Tās pašas regulas 49. panta 1. punkta pirmajā daļā noteikts, ka reģistrācijas pieteikumus var iesniegt tikai grupas, kas strādā ar produktiem, kuru nosaukumi ir jāreģistrē. Turklāt 53. panta 1. punktā, kurā noteikts, kādas grupas var iesniegt grozījumu pieteikumus, tvērums ir vēl plašāks, jo paredz, ka grozījuma pieteikumu var iesniegt arī “grupa, kurai ir likumīgas intereses”. Ražotāji, kas iesnieguši “Mozzarella” GTĪ grozījuma pieteikumu, ar šo produktu strādā nepastarpināti, un to apstiprina pilnībā sertificētais ražošanas process. Ņemot vērā iepriekš minēto, kritērijus, kas noteikti, lai Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 2. punktā definētā “grupa” varētu pieteikties grozījuma apstiprināšanai saskaņā ar 49. panta 1. punktu un 53. panta 1. punktu, var uzskatīt par izpildītiem. |
| --- | --- |

(21)

Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 2. punkts grupu definē kā “jebkuru apvienību neatkarīgi no tās juridiskās formas, kuru galvenokārt veido tādi ražotāji vai pārstrādātāji, kuri strādā ar vienu un to pašu produktu”. Tās pašas regulas 49. panta 1. punkta pirmajā daļā noteikts, ka reģistrācijas pieteikumus var iesniegt tikai grupas, kas strādā ar produktiem, kuru nosaukumi ir jāreģistrē. Turklāt 53. panta 1. punktā, kurā noteikts, kādas grupas var iesniegt grozījumu pieteikumus, tvērums ir vēl plašāks, jo paredz, ka grozījuma pieteikumu var iesniegt arī “grupa, kurai ir likumīgas intereses”. Ražotāji, kas iesnieguši “Mozzarella” GTĪ grozījuma pieteikumu, ar šo produktu strādā nepastarpināti, un to apstiprina pilnībā sertificētais ražošanas process. Ņemot vērā iepriekš minēto, kritērijus, kas noteikti, lai Regulas (ES) Nr. 1151/2012 3. panta 2. punktā definētā “grupa” varētu pieteikties grozījuma apstiprināšanai saskaņā ar 49. panta 1. punktu un 53. panta 1. punktu, var uzskatīt par izpildītiem.

| (22) | Attiecībā uz grozījumu procedūras piemērojamību regulas 25. panta 2. punktā noteikts, ka tad, ja dalībvalstis neizmanto 26. pantā noteikto procedūru, GTĪ bez nosaukuma rezervēšanas drīkst līdz 2023. gada 4. janvārim turpināt izmantot ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 nosacījumiem. Regulas 26. pantā paredzēta vienkāršota procedūra, kuru izmanto, lai GTĪ bez nosaukuma rezervēšanas pārveidotu par GTĪ ar nosaukuma rezervēšanu. Tas neskar to, ka GTĪ bez nosaukuma rezervēšanas joprojām var tikt grozīts un pārveidots par GTĪ ar nosaukuma rezervēšanu, tālab izmantojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikto grozījumu procedūru. Komisija jau agrāk saskaņā ar regulas 53. panta 2. punktu ir apstiprinājusi citus produkta specifikācijas grozījumus, kas nav maznozīmīgi un GTĪ bez nosaukuma rezervēšanas pārveido par GTĪ ar nosaukuma rezervēšanu. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz grozījumu procedūras piemērojamību regulas 25. panta 2. punktā noteikts, ka tad, ja dalībvalstis neizmanto 26. pantā noteikto procedūru, GTĪ bez nosaukuma rezervēšanas drīkst līdz 2023. gada 4. janvārim turpināt izmantot ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 nosacījumiem. Regulas 26. pantā paredzēta vienkāršota procedūra, kuru izmanto, lai GTĪ bez nosaukuma rezervēšanas pārveidotu par GTĪ ar nosaukuma rezervēšanu. Tas neskar to, ka GTĪ bez nosaukuma rezervēšanas joprojām var tikt grozīts un pārveidots par GTĪ ar nosaukuma rezervēšanu, tālab izmantojot Regulas (ES) Nr. 1151/2012 noteikto grozījumu procedūru. Komisija jau agrāk saskaņā ar regulas 53. panta 2. punktu ir apstiprinājusi citus produkta specifikācijas grozījumus, kas nav maznozīmīgi un GTĪ bez nosaukuma rezervēšanas pārveido par GTĪ ar nosaukuma rezervēšanu.

| (23) | Attiecīgi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētās produkta specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Mozzarella” (GTĪ) būtu jāapstiprina. |
| --- | --- |

(23)

Attiecīgi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētās produkta specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Mozzarella” (GTĪ) būtu jāapstiprina.

| (24) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(24)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētās produkta specifikācijas grozījumi attiecībā uz nosaukumu “Mozzarella” (GTĪ).

2. pants

Attiecībā uz “Mozzarella Tradizionale” specifikācijai neatbilstošiem produktiem nosaukumu “Mozzarella” Savienības teritorijā drīkst turpināt lietot ar nosacījumu, ka tiek ievēroti tās tiesību sistēmā piemērojamie principi un noteikumi.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 424, 8.12.2020., 39. lpp.

2

---

| 25.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/119 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/119

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2022/1292

(2022. gada 22. jūlijs),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2021/1976, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Amerikas Savienoto Valstu un Saūda Arābijas Karalistes izcelsmes monoetilēnglikola importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Uz Amerikas Savienoto Valstu un Saūda Arābijas Karalistes izcelsmes monoetilēnglikola (“MEG”) importu tiek attiecināts galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1976 (2). |
| --- | --- |

(1)

Uz Amerikas Savienoto Valstu un Saūda Arābijas Karalistes izcelsmes monoetilēnglikola (“MEG”) importu tiek attiecināts galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1976 (2).

| (2) | Uz ASV uzņēmumu Indorama Ventures Oxides LLC, Taric (3) papildu kods C681, tiek attiecināti antidempinga pasākumi, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1976 noteikti izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(2)

Uz ASV uzņēmumu Indorama Ventures Oxides LLC, Taric (3) papildu kods C681, tiek attiecināti antidempinga pasākumi, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2021/1976 noteikti izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.

| (3) | Uzņēmuma Indorama Ventures Oxides LLC saistītais uzņēmumsIndorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC2022. gada 7. martā informēja Komisiju, ka vēlas eksportēt MEG uz Savienību, un, tā kā tas nav iekļauts Īstenošanas regulas (ES) 2021/1976 pielikumā, lūdza Komisiju apstiprināt, ka tas var izmantot antidempinga maksājuma likmi, kura tiek piemērota tā saistītajam uzņēmumam Indorama Ventures Oxides LLC. |
| --- | --- |

(3)

Uzņēmuma Indorama Ventures Oxides LLC saistītais uzņēmumsIndorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC2022. gada 7. martā informēja Komisiju, ka vēlas eksportēt MEG uz Savienību, un, tā kā tas nav iekļauts Īstenošanas regulas (ES) 2021/1976 pielikumā, lūdza Komisiju apstiprināt, ka tas var izmantot antidempinga maksājuma likmi, kura tiek piemērota tā saistītajam uzņēmumam Indorama Ventures Oxides LLC.

| (4) | Komisija pārbaudīja Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC sākotnējās izmeklēšanas kontekstā sniegto informāciju un varēja apstiprināt, ka Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC ir saistīts ar Indorama Ventures Oxides LLC un sākotnējās izmeklēšanas periodā neeksportēja MEG uz Savienību. |
| --- | --- |

(4)

Komisija pārbaudīja Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC sākotnējās izmeklēšanas kontekstā sniegto informāciju un varēja apstiprināt, ka Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC ir saistīts ar Indorama Ventures Oxides LLC un sākotnējās izmeklēšanas periodā neeksportēja MEG uz Savienību.

| (5) | Turklāt, tā kā Indorama Ventures Oxides LLC netika iekļauts izlasē, Komisija atgādināja, ka uzņēmumam, uz kuru tiek attiecināta izlases vidējā maksājuma likme, netika noteikta individuāla starpība. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt, tā kā Indorama Ventures Oxides LLC netika iekļauts izlasē, Komisija atgādināja, ka uzņēmumam, uz kuru tiek attiecināta izlases vidējā maksājuma likme, netika noteikta individuāla starpība.

| (6) | Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumos izklāstīto pamatojumu, Komisija uzskatīja par lietderīgu grozīt Īstenošanas regulas (ES) 2021/1976 pielikumu un tajā pievienot uzņēmumu Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC ar tādu pašu Taric papildu kodu C681 kā tā saistītajam uzņēmumam Indorama Ventures Oxides LLC. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumos izklāstīto pamatojumu, Komisija uzskatīja par lietderīgu grozīt Īstenošanas regulas (ES) 2021/1976 pielikumu un tajā pievienot uzņēmumu Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC ar tādu pašu Taric papildu kodu C681 kā tā saistītajam uzņēmumam Indorama Ventures Oxides LLC.

| (7) | No 2022. gada 7. martaTaric papildu kodu C681, kas iepriekš piešķirts Indorama Ventures Oxides LLC, būtu jāpiemēro arī Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC. |
| --- | --- |

(7)

No 2022. gada 7. martaTaric papildu kodu C681, kas iepriekš piešķirts Indorama Ventures Oxides LLC, būtu jāpiemēro arī Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Īstenošanas regulas (ES) 2021/1976 pielikumu groza šādi:

| “Amerikas Savienotās Valstis | Indorama Ventures Oxides LLC | C681” |
| --- | --- | --- |

“Amerikas Savienotās Valstis

Indorama Ventures Oxides LLC

C681”

aizstāj ar šādu:

| “Amerikas Savienotās Valstis | Indorama Ventures Oxides LLC
  Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC | C681” |
| --- | --- | --- |

“Amerikas Savienotās Valstis

Indorama Ventures Oxides LLC

Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC

C681”

2.   No 2022. gada 7. martaTaric papildu kodu C681, kas iepriekš piešķirts Indorama Ventures Oxides LLC, piemēro arī Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC.

3.   No 2022. gada 7. marta saskaņā ar piemērojamajiem muitas tiesību aktiem tiek atmaksāti visi galīgie maksājumi, kas samaksāti par uzņēmuma Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC ražoto ražojumu importu, pārsniedzot Īstenošanas regulas (ES) 2021/1976 1. panta 2. punktā attiecībā uz uzņēmumam Indorama Ventures Oxides LLC noteikto antidempinga maksājumu, vai piešķir atbrīvojumu no tiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2022. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1976 (2021. gada 12. novembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Amerikas Savienoto Valstu un Saūda Arābijas Karalistes izcelsmes monoetilēnglikola importam (OV L 402, 15.11.2021., 17. lpp.).

2

(3)  Eiropas Savienības integrētais muitas tarifs.

3

---

LĒMUMI

| 25.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/121 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/121

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2022/1293

(2022. gada 17. jūnijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas 12. Ministru konferencē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 94/800/EK (1), un tas stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 94/800/EK (1), un tas stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

| (2) | Ievērojot PTO līguma IV panta 1. punktu un IX panta 1. punktu, Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Ministru konference lēmumus var pieņemt pēc konsensa principa. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot PTO līguma IV panta 1. punktu un IX panta 1. punktu, Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Ministru konference lēmumus var pieņemt pēc konsensa principa.

| (3) | PTO Ministru konference 12. sanāksmē no 2022. gada 12. jūnija līdz 17. jūnijam varētu pieņemt lēmums par nolīguma par subsīdijām zivsaimniecībā projektu, TRIPS līgumu un Pasaules Pārtikas programmas pārtikas iepirkumu atbrīvojumiem no eksportam noteiktiem aizliegumiem vai ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(3)

PTO Ministru konference 12. sanāksmē no 2022. gada 12. jūnija līdz 17. jūnijam varētu pieņemt lēmums par nolīguma par subsīdijām zivsaimniecībā projektu, TRIPS līgumu un Pasaules Pārtikas programmas pārtikas iepirkumu atbrīvojumiem no eksportam noteiktiem aizliegumiem vai ierobežojumiem.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem PTO Ministru konferencē, ciktāl jebkuriem pieņemtajiem lēmumiem varētu būt juridiskas sekas. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem PTO Ministru konferencē, ciktāl jebkuriem pieņemtajiem lēmumiem varētu būt juridiskas sekas.

| (5) | Sarunas par subsīdijām zivsaimniecībā ir daļa no Dohas Attīstības programmas (DAP) un tika noteiktas par prioritāti Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ilgtspējīgas attīstības 14. mērķa 6. mērķrādītājā, par kuru 2015. gadā vienojās valstu vadītāji, kā arī PTO Ministru 2017. gada 13. decembra lēmumā (WT/MIN(17)/64). Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai un to, ka Savienība ir viena no tā ierosinātājām, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņotais rezultāts. |
| --- | --- |

(5)

Sarunas par subsīdijām zivsaimniecībā ir daļa no Dohas Attīstības programmas (DAP) un tika noteiktas par prioritāti Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ilgtspējīgas attīstības 14. mērķa 6. mērķrādītājā, par kuru 2015. gadā vienojās valstu vadītāji, kā arī PTO Ministru 2017. gada 13. decembra lēmumā (WT/MIN(17)/64). Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai un to, ka Savienība ir viena no tā ierosinātājām, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņotais rezultāts.

| (6) | Sarunas par pasākumiem, kas saistīti ar TRIPS nolīgumā paredzēto intelektuālo īpašumu, ir daļa no PTO notiekošajām diskusijām par to, kā tirdzniecības sistēma visā pasaulē var uzlabot piekļuvi Covid-19 vakcīnām, ārstnieciskajiem līdzekļiem un citām pirmās nepieciešamības medicīniskajām precēm. 2021. gada 21. maijā Covid-19 profilakses, ierobežošanas un ārstēšanas nolūkā vairākas PTO dalībvalstis iesniedza PTO TRIPS padomei paziņojumu ar pārskatītu priekšlikumu par atbrīvojumu no dažiem TRIPS nolīguma noteikumiem (IP/C/W/669/Rev.1). Savienība 2021. gada 4. jūnijā iesniedza PTO Vispārējai padomei paziņojumu par steidzamu tirdzniecības politikas atbildi uz Covid-19 krīzi” (WT/GC/231) un PTO TRIPS padomei paziņojumu par steidzamu tirdzniecības politikas atbildi uz Covid-19 krīzi attiecībā uz intelektuālo īpašumu (IP/C/W/680). Savienība 2021. gada 18. jūnijā iesniedza PTO TRIPS padomei paziņojumu ar projektu Deklarācijai par TRIPS nolīgumu un sabiedrības veselību pandēmijas apstākļos (IP/C/W/681), kuras mērķis ir precizēt vai atvieglot TRIPS nolīgumā paredzētās piespiedu licencēšanas sistēmas izmantošanu, lai pandēmijas apstākļos tā darbotos pēc iespējas efektīvāk. Ministru lēmums, kura pamatā ir šis darbs, ir daļa no plašāka aktu kopuma, kurā ietilpst ministru deklarācija par PTO atbildi uz Covid-19 pandēmiju un gatavību nākotnes pandēmijām. Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņotais rezultāts. |
| --- | --- |

(6)

Sarunas par pasākumiem, kas saistīti ar TRIPS nolīgumā paredzēto intelektuālo īpašumu, ir daļa no PTO notiekošajām diskusijām par to, kā tirdzniecības sistēma visā pasaulē var uzlabot piekļuvi Covid-19 vakcīnām, ārstnieciskajiem līdzekļiem un citām pirmās nepieciešamības medicīniskajām precēm. 2021. gada 21. maijā Covid-19 profilakses, ierobežošanas un ārstēšanas nolūkā vairākas PTO dalībvalstis iesniedza PTO TRIPS padomei paziņojumu ar pārskatītu priekšlikumu par atbrīvojumu no dažiem TRIPS nolīguma noteikumiem (IP/C/W/669/Rev.1). Savienība 2021. gada 4. jūnijā iesniedza PTO Vispārējai padomei paziņojumu par steidzamu tirdzniecības politikas atbildi uz Covid-19 krīzi” (WT/GC/231) un PTO TRIPS padomei paziņojumu par steidzamu tirdzniecības politikas atbildi uz Covid-19 krīzi attiecībā uz intelektuālo īpašumu (IP/C/W/680). Savienība 2021. gada 18. jūnijā iesniedza PTO TRIPS padomei paziņojumu ar projektu Deklarācijai par TRIPS nolīgumu un sabiedrības veselību pandēmijas apstākļos (IP/C/W/681), kuras mērķis ir precizēt vai atvieglot TRIPS nolīgumā paredzētās piespiedu licencēšanas sistēmas izmantošanu, lai pandēmijas apstākļos tā darbotos pēc iespējas efektīvāk. Ministru lēmums, kura pamatā ir šis darbs, ir daļa no plašāka aktu kopuma, kurā ietilpst ministru deklarācija par PTO atbildi uz Covid-19 pandēmiju un gatavību nākotnes pandēmijām. Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņotais rezultāts.

| (7) | Sarunas par ANO Pasaules Pārtikas programmas atbrīvojumu no eksporta ierobežojumiem ir parādījušas, ka daudz PTO dalībvalstu atbalsta apņemšanos šādus ierobežojumus nenoteikt pirkumiem, kas veikti humanitāriem nolūkiem. Ņemot vērā priekšlikumu ministru lēmumam šajā jautājumā un to, ka tas ir svarīgs elements pārtikas nodrošinājuma tiesību aktu kopumā, kas jāpieņem 12. Ministru konferencē, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņotais rezultāts, |
| --- | --- |

(7)

Sarunas par ANO Pasaules Pārtikas programmas atbrīvojumu no eksporta ierobežojumiem ir parādījušas, ka daudz PTO dalībvalstu atbalsta apņemšanos šādus ierobežojumus nenoteikt pirkumiem, kas veikti humanitāriem nolūkiem. Ņemot vērā priekšlikumu ministru lēmumam šajā jautājumā un to, ka tas ir svarīgs elements pārtikas nodrošinājuma tiesību aktu kopumā, kas jāpieņem 12. Ministru konferencē, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņotais rezultāts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem PTO 12. Ministru konferencē, ir atbalstīt PTO ministru lēmumu projektu pieņemšanu par:

| a) | nolīguma par subsīdijām zivsaimniecībā projektu (WT/MIN(22)/W/22); |
| --- | --- |

a)

nolīguma par subsīdijām zivsaimniecībā projektu (WT/MIN(22)/W/22);

| b) | TRIPS līgumu (WT/MIN(22)/W/15/Rev.2); un |
| --- | --- |

b)

TRIPS līgumu (WT/MIN(22)/W/15/Rev.2); un

| c) | Pasaules Pārtikas programmas pārtikas iepirkumu atbrīvojumiem no eksportam noteiktiem aizliegumiem vai ierobežojumiem (WT/MIN(22)/W/18). |
| --- | --- |

c)

Pasaules Pārtikas programmas pārtikas iepirkumu atbrīvojumiem no eksportam noteiktiem aizliegumiem vai ierobežojumiem (WT/MIN(22)/W/18).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 17. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

Z. NEKULA

---

(1)  Padomes Lēmums 94/800/EK (1994. gada 22. decembris) par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).

1

---

| 25.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/123 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/123

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2022/1294

(2022. gada 19. jūlijs)

par Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) misijas vadītāja iecelšanu (EUAM Iraq/1/2022)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 (2017. gada 16. oktobris) par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) (1) un jo īpaši tā 9. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2017/1869 9. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Eiropas Savienības Līguma 38. panta trešo daļu ir pilnvarota pieņemt attiecīgos lēmumus, lai īstenotu Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2017/1869 9. panta 1. punktu, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Eiropas Savienības Līguma 38. panta trešo daļu ir pilnvarota pieņemt attiecīgos lēmumus, lai īstenotu Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu.

| (2) | PDK 2021. gada 30. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2021/569 (2), ar ko EUAM Iraq misijas vadītāja Christoph BUIK kunga pilnvaru termiņuš tika pagarināts no 2021. gada 18. aprīļa līdz 2022. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2021. gada 30. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2021/569 (2), ar ko EUAM Iraq misijas vadītāja Christoph BUIK kunga pilnvaru termiņuš tika pagarināts no 2021. gada 18. aprīļa līdz 2022. gada 30. aprīlim.

| (3) | Padome 2022. gada 13. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/635 (3), ar ko tika grozīts Lēmums (KĀDP) 2017/1869 un pagarinās EUAM Iraq pilnvaras līdz 2024. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2022. gada 13. aprīlī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/635 (3), ar ko tika grozīts Lēmums (KĀDP) 2017/1869 un pagarinās EUAM Iraq pilnvaras līdz 2024. gada 30. aprīlim.

| (4) | Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 6. jūlijā ierosināja par EUAM Iraq misijas vadītāju no 2022. gada 16. augusta līdz 2024. gada 30. aprīlim iecelt Anders WIBERG kungu, |
| --- | --- |

(4)

Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 6. jūlijā ierosināja par EUAM Iraq misijas vadītāju no 2022. gada 16. augusta līdz 2024. gada 30. aprīlim iecelt Anders WIBERG kungu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo par Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) misijas vadītāju no 2022. gada 16. augusta līdz 2024. gada 30. aprīlim tiek iecelts Anders WIBERG kungs.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2022. gada 16. augusta.

Briselē, 2022. gada 19. jūlijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētāja

D. PRONK

---

(1)  
  OV L 266, 17.10.2017., 12. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2021/569 (2021. gada 30. marts), ar ko pagarina Eiropas Savienības padomdevējas misijas drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) misijas vadītāja pilnvaru termiņu (EUAM Iraq/1/2021) (OV L 122, 8.4.2021., 1. lpp.).

2

EUAM Iraq

EUAM Iraq

(3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/635 (2022. gada 13. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2017/1869 par Eiropas Savienības padomdevēju misiju drošības sektora reformas atbalstam Irākā (EUAM Iraq) (OV L 117, 19.4.2022., 32. lpp.).

3

EUAM Iraq

---

| 25.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/125 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/125

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2022/1295

(2022. gada 19. jūlijs)

par to, lai atkārtoti apstiprinātu atļauju Eiropas Savienības militārajai operācijai Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) (EUNAVFOR MED IRINI/3/2022)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2020/472 (2020. gada 31. marts) par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2020. gada 31. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/472, ar ko izveidoja un sāka Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) uz laikposmu līdz 2021. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2020. gada 31. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/472, ar ko izveidoja un sāka Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) uz laikposmu līdz 2021. gada 31. martam.

| (2) | Lēmuma (KĀDP) 2020/472 8. panta 3. punktā ir noteikts, ka neatkarīgi no minētā laikposma operācijas atļauja ir atkārtoti jāapstiprina ik pēc četriem mēnešiem un ka Politikas un drošības komitejai ir jāpagarina operācija, ja vien operācijas jūras aktīvu izvietošana nerada stimulu migrācijai, pamatojoties uz pamatotiem pierādījumiem, kas savākti saskaņā ar operācijas plānā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma (KĀDP) 2020/472 8. panta 3. punktā ir noteikts, ka neatkarīgi no minētā laikposma operācijas atļauja ir atkārtoti jāapstiprina ik pēc četriem mēnešiem un ka Politikas un drošības komitejai ir jāpagarina operācija, ja vien operācijas jūras aktīvu izvietošana nerada stimulu migrācijai, pamatojoties uz pamatotiem pierādījumiem, kas savākti saskaņā ar operācijas plānā noteiktajiem kritērijiem.

| (3) | Padome 2021. gada 26. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2021/542 (2), ar ko operācija tika pagarināta līdz 2023. gada 31. martam, ievērojot to pašu atkārtotas apstiprināšanas procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2021. gada 26. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2021/542 (2), ar ko operācija tika pagarināta līdz 2023. gada 31. martam, ievērojot to pašu atkārtotas apstiprināšanas procedūru.

| (4) | Operācijas komandieris ir sniedzis ikmēneša ziņojumus par stimulu. |
| --- | --- |

(4)

Operācijas komandieris ir sniedzis ikmēneša ziņojumus par stimulu.

| (5) | Operācijas atļauja būtu atkārtoti jāapstiprina tās pilnvarojuma astotajam četru mēnešu laikposmam, un operācija būtu attiecīgi jāpagarina, |
| --- | --- |

(5)

Operācijas atļauja būtu atkārtoti jāapstiprina tās pilnvarojuma astotajam četru mēnešu laikposmam, un operācija būtu attiecīgi jāpagarina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atkārtoti apstiprina EUNAVFOR MED IRINI atļauju un operāciju pagarina uz laikposmu no 2022. gada 1. augusta līdz 2022. gada 30. novembrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2022. gada 19. jūlijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētāja

D. PRONK

---

(1)  
  OV L 101, 1.4.2020., 4. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/542 (2021. gada 26. marts), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2020/472 par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras reģionā (EUNAVFOR MED IRINI) (OV L 108, 29.3.2021., 57. lpp.).

2

EUNAVFOR MED IRINI

---

| 25.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/126 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/126

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/1296

(2022. gada 1. jūlijs)

par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 34. panta piemērojamību jēlnaftas un dabasgāzes ieguves līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanai Rumānijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 4485)

(Autentisks ir tikai teksts rumāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (1), un jo īpaši tās 35. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Publiskā iepirkuma padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   FAKTI

FAKTI

| (1) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu. |
| --- | --- |

(1)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Publiskā iepirkuma padomdevējas komitejas atzinumu.

| (2) | OMV Petrom S.A. (“iesniedzējs”) 2021. gada 2. novembrī iesniedza pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punktu (“pieprasījums”). Pieprasījums atbilst Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1804 (2) 1. panta 1. punktā un minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā noteiktajām formālajām prasībām. Iesniedzējs iesniedza papildu informāciju 2022. gada 27. janvārī un 2022. gada 25. februārī. Komisija 2022. gada 12. aprīlī lūdza Rumāniju sniegt papildu informāciju. Rumānija papildu informāciju iesniedza 2022. gada 2. maijā. |
| --- | --- |

(2)

OMV Petrom S.A. (“iesniedzējs”) 2021. gada 2. novembrī iesniedza pieprasījumu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 1. punktu (“pieprasījums”). Pieprasījums atbilst Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1804 (2) 1. panta 1. punktā un minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā noteiktajām formālajām prasībām. Iesniedzējs iesniedza papildu informāciju 2022. gada 27. janvārī un 2022. gada 25. februārī. Komisija 2022. gada 12. aprīlī lūdza Rumāniju sniegt papildu informāciju. Rumānija papildu informāciju iesniedza 2022. gada 2. maijā.

OMV Petrom S.A.

2

| (3) | Iesniedzējs ir līgumslēdzējs Direktīvas 2014/25/ES 4. panta 1. punkta nozīmē un ir tiesīgs iesniegt pieprasījumu Komisijai saskaņā ar minētās direktīvas 35. pantu. Iesniedzējs darbojas naftas un gāzes izpētes un ražošanas jomā. Iesniedzēja akciju kapitāls ir sadalīts šādi: 51 % pieder OMV Aktiengesellschaft; 21 % pieder Rumānijas valstij; 10 % pieder Fondul Proprietatea S.A., bet 18 % pieder fiziskām un juridiskām personām. |
| --- | --- |

(3)

Iesniedzējs ir līgumslēdzējs Direktīvas 2014/25/ES 4. panta 1. punkta nozīmē un ir tiesīgs iesniegt pieprasījumu Komisijai saskaņā ar minētās direktīvas 35. pantu. Iesniedzējs darbojas naftas un gāzes izpētes un ražošanas jomā. Iesniedzēja akciju kapitāls ir sadalīts šādi: 51 % pieder OMV Aktiengesellschaft; 21 % pieder Rumānijas valstij; 10 % pieder Fondul Proprietatea S.A., bet 18 % pieder fiziskām un juridiskām personām.

OMV Aktiengesellschaft

Fondul Proprietatea S.A.

| (4) | Pieprasījumam ir pievienota paskaidrota un pamatota nostāja, ko 2021. gada 10. februārī pieņēmusi Rumānijas Konkurences padome. Ja pieteikumā ir atsauce uz Rumānijas Konkurences padomes “viedokli”, tas jāsaprot kā Rumānijas Konkurences padomes pieņemtā nostāja. Saskaņā ar pieprasījumu Komisijai tiek lūgts konstatēt, ka Direktīva 2014/25/ES nav piemērojama jēlnaftas un dabasgāzes ieguves darbībām Rumānijā. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījumam ir pievienota paskaidrota un pamatota nostāja, ko 2021. gada 10. februārī pieņēmusi Rumānijas Konkurences padome. Ja pieteikumā ir atsauce uz Rumānijas Konkurences padomes “viedokli”, tas jāsaprot kā Rumānijas Konkurences padomes pieņemtā nostāja. Saskaņā ar pieprasījumu Komisijai tiek lūgts konstatēt, ka Direktīva 2014/25/ES nav piemērojama jēlnaftas un dabasgāzes ieguves darbībām Rumānijā.

2.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (5) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 14. panta a) punktu minēto direktīvu piemēro darbībām, kas saistītas ar ģeogrāfiska apgabala izmantošanu naftas vai gāzes ieguves nolūkā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 14. panta a) punktu minēto direktīvu piemēro darbībām, kas saistītas ar ģeogrāfiska apgabala izmantošanu naftas vai gāzes ieguves nolūkā.

| (6) | Pieprasījums attiecas uz jēlnaftas un dabasgāzes ražošanu Rumānijā. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījums attiecas uz jēlnaftas un dabasgāzes ražošanu Rumānijā.

| (7) | Direktīvas 2014/25/ES 25. apsvērumā noteikts: “
  “Ieguve” būtu jāuztver kā naftas un gāzes “ražošana”. Atbilstoši iedibinātai praksei apvienošanas gadījumos ar “ražošanu” saprot arī “izbūvi”, t. i., paredzētajai ražošanai atbilstīgas infrastruktūras izveidi (naftas platformas, cauruļvadi, termināļi utt.).” |
| --- | --- |

(7)

Direktīvas 2014/25/ES 25. apsvērumā noteikts: “
  “Ieguve” būtu jāuztver kā naftas un gāzes “ražošana”. Atbilstoši iedibinātai praksei apvienošanas gadījumos ar “ražošanu” saprot arī “izbūvi”, t. i., paredzētajai ražošanai atbilstīgas infrastruktūras izveidi (naftas platformas, cauruļvadi, termināļi utt.).”

“Ieguve” būtu jāuztver kā naftas un gāzes “ražošana”. Atbilstoši iedibinātai praksei apvienošanas gadījumos ar “ražošanu” saprot arī “izbūvi”, t. i., paredzētajai ražošanai atbilstīgas infrastruktūras izveidi (naftas platformas, cauruļvadi, termināļi utt.).

| (8) | Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā 1. punktā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kuri paredzēti, lai dotu tiesības veikt darbību, uz ko attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. |
| --- | --- |

(8)

Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā 1. punktā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kuri paredzēti, lai dotu tiesības veikt darbību, uz ko attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota.

| (9) | To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpašās iezīmes. Tomēr šo novērtējumu ierobežo piemērojamie īsie termiņi un vajadzība paļauties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju. Minētā informācija ir iegūta no jau pieejamiem avotiem vai arī saistībā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta piemērošanu, un tās ieguves metodes nevar papildināt ar laikietilpīgākām metodēm, tai skaitā it īpaši attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem adresētām sabiedriskajām aptaujām. |
| --- | --- |

(9)

To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpašās iezīmes. Tomēr šo novērtējumu ierobežo piemērojamie īsie termiņi un vajadzība paļauties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju. Minētā informācija ir iegūta no jau pieejamiem avotiem vai arī saistībā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta piemērošanu, un tās ieguves metodes nevar papildināt ar laikietilpīgākām metodēm, tai skaitā it īpaši attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem adresētām sabiedriskajām aptaujām.

| (10) | Tas, vai uz darbību konkrētā tirgū attiecas tieša konkurence, būtu jāizvērtē, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. Lai novērtētu, vai attiecīgie uzņēmēji pakļauti tiešai konkurencei tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, jāņem vērā galveno uzņēmumu tirgus daļa un šo tirgu koncentrācijas līmenis. |
| --- | --- |

(10)

Tas, vai uz darbību konkrētā tirgū attiecas tieša konkurence, būtu jāizvērtē, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirīgs. Lai novērtētu, vai attiecīgie uzņēmēji pakļauti tiešai konkurencei tirgos, uz kuriem attiecas šis lēmums, jāņem vērā galveno uzņēmumu tirgus daļa un šo tirgu koncentrācijas līmenis.

3.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

| (11) | Šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai pieprasījumā minētās darbības tirgos, kuriem Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nozīmē piekļuve nav ierobežota, ietekmē konkurenci tādā līmenī, kas nodrošina, ka arī gadījumā, ja nepastāv iepirkuma disciplīna, ko paredz Direktīvā 2014/25/ES paredzētie detalizētie iepirkuma noteikumi, iepirkums attiecīgo darbību veikšanai tiks īstenots pārredzamā un nediskriminējošā veidā. |
| --- | --- |

(11)

Šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai pieprasījumā minētās darbības tirgos, kuriem Direktīvas 2014/25/ES 34. panta nozīmē piekļuve nav ierobežota, ietekmē konkurenci tādā līmenī, kas nodrošina, ka arī gadījumā, ja nepastāv iepirkuma disciplīna, ko paredz Direktīvā 2014/25/ES paredzētie detalizētie iepirkuma noteikumi, iepirkums attiecīgo darbību veikšanai tiks īstenots pārredzamā un nediskriminējošā veidā.

| (12) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija 2021. gada novembrī un informācija, ko iesniedzis pieprasījuma iesniedzējs un Rumānijas iestādes, kā arī publiski pieejamā informācija. To var pārskatīt, ja būtisku juridiskās vai faktiskās situācijas izmaiņu rezultātā vairs netiek izpildīti Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(12)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija 2021. gada novembrī un informācija, ko iesniedzis pieprasījuma iesniedzējs un Rumānijas iestādes, kā arī publiski pieejamā informācija. To var pārskatīt, ja būtisku juridiskās vai faktiskās situācijas izmaiņu rezultātā vairs netiek izpildīti Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumi.

3.1.   Neierobežota piekļuve tirgum

Neierobežota piekļuve tirgum

| (13) | Piekļuvi kādam tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemēro attiecīgos ES tiesību aktus, ar kuriem atver konkrētu nozari vai tās daļu. Minētie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā. |
| --- | --- |

(13)

Piekļuvi kādam tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemēro attiecīgos ES tiesību aktus, ar kuriem atver konkrētu nozari vai tās daļu. Minētie tiesību akti ir uzskaitīti Direktīvas 2014/25/ES III pielikumā.

| (14) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES III pielikuma G punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/22/EK (3) ir attiecīgais Savienības tiesību akts par naftas vai gāzes ieguves tirgus atvēršanu. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES III pielikuma G punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/22/EK (3) ir attiecīgais Savienības tiesību akts par naftas vai gāzes ieguves tirgus atvēršanu.

3

| (15) | Rumānija Direktīvu 94/22/EK ir transponējusi (4) un piemērojusi. Tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punkta pirmo daļu piekļuve jēlnaftas vai dabasgāzes ieguves tirgum netiek uzskatīta par ierobežotu. |
| --- | --- |

(15)

Rumānija Direktīvu 94/22/EK ir transponējusi (4) un piemērojusi. Tāpēc saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 3. punkta pirmo daļu piekļuve jēlnaftas vai dabasgāzes ieguves tirgum netiek uzskatīta par ierobežotu.

4

| (16) | Rumānijas Konkurences padome atzīst, ka piekļuve jēlnaftas un dabasgāzes ieguves tirgiem Rumānijā netiek uzskatīta par ierobežotu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu (5). |
| --- | --- |

(16)

Rumānijas Konkurences padome atzīst, ka piekļuve jēlnaftas un dabasgāzes ieguves tirgiem Rumānijā netiek uzskatīta par ierobežotu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu (5).

5

| (17) | Komisija jau iepriekš ir noteikusi, ka piekļuve tirgum tiek uzskatīta par neierobežotu, ja dalībvalsts ir transponējusi un piemērojusi attiecīgos Savienības tiesību aktus par noteiktas nozares vai tās daļas atvēršanu (6). Tāpēc attiecībā uz šā pieprasījuma darbības jomu detalizētāks novērtējums par piekļuvi konkrētajam tirgum de facto un de jure netiek uzskatīts par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(17)

Komisija jau iepriekš ir noteikusi, ka piekļuve tirgum tiek uzskatīta par neierobežotu, ja dalībvalsts ir transponējusi un piemērojusi attiecīgos Savienības tiesību aktus par noteiktas nozares vai tās daļas atvēršanu (6). Tāpēc attiecībā uz šā pieprasījuma darbības jomu detalizētāks novērtējums par piekļuvi konkrētajam tirgum de facto un de jure netiek uzskatīts par nepieciešamu.

6

de facto

de jure

| (18) | Ņemot vērā 12.–16. apsvērumā izskatītos faktorus, Komisija piekrīt Rumānijas Konkurences padomei, ka piekļuve jēlnaftas un dabasgāzes ieguves tirgiem Rumānijā nav uzskatāma par ierobežotu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā 12.–16. apsvērumā izskatītos faktorus, Komisija piekrīt Rumānijas Konkurences padomei, ka piekļuve jēlnaftas un dabasgāzes ieguves tirgiem Rumānijā nav uzskatāma par ierobežotu saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu.

3.2.   Konkurences novērtējums

Konkurences novērtējums

| (19) | Lai novērtētu, vai attiecīgās darbības ir pakļautas tiešai konkurencei tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota, jāņem vērā galveno uzņēmumu tirgus daļa un šo tirgu koncentrācijas līmenis, kā arī to darbību īpašās iezīmes, uz kurām attiecas pieprasījums. |
| --- | --- |

(19)

Lai novērtētu, vai attiecīgās darbības ir pakļautas tiešai konkurencei tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota, jāņem vērā galveno uzņēmumu tirgus daļa un šo tirgu koncentrācijas līmenis, kā arī to darbību īpašās iezīmes, uz kurām attiecas pieprasījums.

3.2.1.   Konkrētā produktu tirgus definīcija

Konkrētā produktu tirgus definīcija

| (20) | Iesniedzējs apgalvo, ka konkrētie produktu tirgi ir šādi: a) jēlnaftas ražošanas tirgus; b) dabasgāzes ražošanas tirgus (7). |
| --- | --- |

(20)

Iesniedzējs apgalvo, ka konkrētie produktu tirgi ir šādi: a) jēlnaftas ražošanas tirgus; b) dabasgāzes ražošanas tirgus (7).

7

| (21) | Iesniedzējs turklāt apgalvo, ka jēlnaftas un dabasgāzes ražošana ietver: a) atbilstošas infrastruktūras izveidi, piemēram, naftas platformas, cauruļvadus un termināļus turpmākai ražošanai, un b) ražošanu un pārdošanu, t. i., rezervju izmantošanu un jēlnaftas un dabasgāzes pirmo pārdošanu (vairumtirdzniecību). |
| --- | --- |

(21)

Iesniedzējs turklāt apgalvo, ka jēlnaftas un dabasgāzes ražošana ietver: a) atbilstošas infrastruktūras izveidi, piemēram, naftas platformas, cauruļvadus un termināļus turpmākai ražošanai, un b) ražošanu un pārdošanu, t. i., rezervju izmantošanu un jēlnaftas un dabasgāzes pirmo pārdošanu (vairumtirdzniecību).

Jēlnafta

Jēlnafta

| (22) | Savā iepriekšējā lēmumu pieņemšanas praksē Komisija ir definējusi jēlnaftas augšposma vairumtirdzniecības piegādi kā atsevišķu tirgu no dabasgāzes augšposma vairumtirdzniecības piegādes, jo gāzei un jēlnaftai ir atšķirīgi lietojumi un uz tām attiecas atšķirīga cenu noteikšanas prakse, kā arī izmaksu ierobežojumi (8). Komisija norādīja, ka jēlnaftas augšposma vairumtirdzniecības piegādes tirgus ietver jēlnaftas izstrādes, ražošanas un vairumtirdzniecības darbības (9). |
| --- | --- |

(22)

Savā iepriekšējā lēmumu pieņemšanas praksē Komisija ir definējusi jēlnaftas augšposma vairumtirdzniecības piegādi kā atsevišķu tirgu no dabasgāzes augšposma vairumtirdzniecības piegādes, jo gāzei un jēlnaftai ir atšķirīgi lietojumi un uz tām attiecas atšķirīga cenu noteikšanas prakse, kā arī izmaksu ierobežojumi (8). Komisija norādīja, ka jēlnaftas augšposma vairumtirdzniecības piegādes tirgus ietver jēlnaftas izstrādes, ražošanas un vairumtirdzniecības darbības (9).

8

9

| (23) | Ņemot vērā iepriekš minēto, lai izvērtētu nosacījumus, kas minēti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā, un neskarot Savienības konkurences tiesību aktus vai jebkuru citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisija uzskata, ka konkrētais produktu tirgus ir jēlnaftas ražošanas tirgus. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā iepriekš minēto, lai izvērtētu nosacījumus, kas minēti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā, un neskarot Savienības konkurences tiesību aktus vai jebkuru citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisija uzskata, ka konkrētais produktu tirgus ir jēlnaftas ražošanas tirgus.

Dabasgāze

Dabasgāze

| (24) | Komisija savā lēmumu pieņemšanas praksē ir konstatējusi, ka dabasgāzes augšposma vairumtirdzniecībā ir viens konkrētais produktu tirgus (10). Komisija norādīja, ka dabasgāzes augšposma vairumtirdzniecība ietver dabasgāzes izstrādes, ražošanas un vairumtirdzniecības darbības (11). |
| --- | --- |

(24)

Komisija savā lēmumu pieņemšanas praksē ir konstatējusi, ka dabasgāzes augšposma vairumtirdzniecībā ir viens konkrētais produktu tirgus (10). Komisija norādīja, ka dabasgāzes augšposma vairumtirdzniecība ietver dabasgāzes izstrādes, ražošanas un vairumtirdzniecības darbības (11).

10

11

| (25) | Komisija arī apsvēra, vai dabasgāzes augšposma vairumtirdzniecības piegāde būtu jāsadala divos atsevišķos tirgos – sašķidrinātās dabasgāzes (“LNG”) un cauruļvadu gāzes tirgū (12). Šajā lēmumā minētajam nošķīrumam nav nozīmes, jo pašlaik Rumānijā nav LNG termināļa (13). Ņemot vērā iepriekš minēto, lai izvērtētu nosacījumus, kas minēti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā, un neskarot Savienības konkurences tiesību aktus vai jebkuru citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisija uzskata, ka konkrētais produktu tirgus ir dabasgāzes ražošanas tirgus. |
| --- | --- |

(25)

Komisija arī apsvēra, vai dabasgāzes augšposma vairumtirdzniecības piegāde būtu jāsadala divos atsevišķos tirgos – sašķidrinātās dabasgāzes (“LNG”) un cauruļvadu gāzes tirgū (12). Šajā lēmumā minētajam nošķīrumam nav nozīmes, jo pašlaik Rumānijā nav LNG termināļa (13). Ņemot vērā iepriekš minēto, lai izvērtētu nosacījumus, kas minēti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā, un neskarot Savienības konkurences tiesību aktus vai jebkuru citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisija uzskata, ka konkrētais produktu tirgus ir dabasgāzes ražošanas tirgus.

LNG

12

LNG

13

3.2.2.   Konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definīcija

Konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definīcija

Jēlnafta

Jēlnafta

| (26) | Iesniedzējs apgalvo, ka jēlnaftas ražošanas tirgus ir pasaules mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(26)

Iesniedzējs apgalvo, ka jēlnaftas ražošanas tirgus ir pasaules mēroga tirgus.

| (27) | Komisija jau iepriekš ir atzinusi, ka jēlnaftas augšposma vairumtirdzniecības piegādes tirgus ir pasaules mēroga tirgus (14). Attiecībā uz dažiem konkrētiem “grūti sasniedzamiem” klientiem, piemēram, naftas pārstrādes rūpnīcām atsevišķās Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstīs, kurām nav izejas uz jūru, Komisija ir uzskatījusi, ka ģeogrāfiskais tvērums varētu būt ierobežots līdz konkrētam piegādes cauruļvadam, piemēram, cauruļvadam Družba (15). |
| --- | --- |

(27)

Komisija jau iepriekš ir atzinusi, ka jēlnaftas augšposma vairumtirdzniecības piegādes tirgus ir pasaules mēroga tirgus (14). Attiecībā uz dažiem konkrētiem “grūti sasniedzamiem” klientiem, piemēram, naftas pārstrādes rūpnīcām atsevišķās Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) valstīs, kurām nav izejas uz jūru, Komisija ir uzskatījusi, ka ģeogrāfiskais tvērums varētu būt ierobežots līdz konkrētam piegādes cauruļvadam, piemēram, cauruļvadam Družba (15).

14

Družba

15

| (28) | Lai izvērtētu nosacījumus, kas minēti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā, un neskarot Savienības konkurences tiesību aktus vai jebkuru citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisija uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus jēlnaftas ražošanai ir pasaules mēroga tirgus. |
| --- | --- |

(28)

Lai izvērtētu nosacījumus, kas minēti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā, un neskarot Savienības konkurences tiesību aktus vai jebkuru citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisija uzskata, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus jēlnaftas ražošanai ir pasaules mēroga tirgus.

Dabasgāze

Dabasgāze

| (29) | Iesniedzējs apgalvo, ka dabasgāzes ražošanas tirgus aptver vismaz EEZ, kā arī Krieviju un Alžīriju. Tomēr iesniedzējs uzskata, ka šajā lēmumā precīzu tvērumu var nenoteikt, jo tirgus ir pakļauts tiešai konkurencei pat saskaņā ar šaurāko iespējamo definīciju (16) (17). |
| --- | --- |

(29)

Iesniedzējs apgalvo, ka dabasgāzes ražošanas tirgus aptver vismaz EEZ, kā arī Krieviju un Alžīriju. Tomēr iesniedzējs uzskata, ka šajā lēmumā precīzu tvērumu var nenoteikt, jo tirgus ir pakļauts tiešai konkurencei pat saskaņā ar šaurāko iespējamo definīciju (16) (17).

16

17

| (30) | Savā lēmumu pieņemšanas praksē Komisija vēl nav pieņēmusi galīgu viedokli par dabasgāzes augšposma vairumtirdzniecības piegādes ģeogrāfisko tvērumu. Lai gan Komisija ir atzinusi, ka pieprasījuma ziņā tirgus potenciāli varētu ietvert EEZ, Alžīriju un Krieviju (18), piedāvājuma ziņā un atkarībā no piegādes ķēdes līmeņa (imports/vairumtirdzniecība, pārdošana rūpnieciskajiem patērētājiem un elektroenerģijas ražotājiem, pārdošana mājsaimniecību patērētājiem), kurā notiek piegāde, vai ierobežotas starpsavienojumu infrastruktūras vai pieejamās pārrobežu jaudas trūkuma dēļ Komisijas ieskatā dažos gadījumos ģeogrāfiskais tirgus ir šaurāks (t. i., reģionāls tirgus, kas aptver vairākas dalībvalstis, vai pat valsts mēroga tirgus (19)). |
| --- | --- |

(30)

Savā lēmumu pieņemšanas praksē Komisija vēl nav pieņēmusi galīgu viedokli par dabasgāzes augšposma vairumtirdzniecības piegādes ģeogrāfisko tvērumu. Lai gan Komisija ir atzinusi, ka pieprasījuma ziņā tirgus potenciāli varētu ietvert EEZ, Alžīriju un Krieviju (18), piedāvājuma ziņā un atkarībā no piegādes ķēdes līmeņa (imports/vairumtirdzniecība, pārdošana rūpnieciskajiem patērētājiem un elektroenerģijas ražotājiem, pārdošana mājsaimniecību patērētājiem), kurā notiek piegāde, vai ierobežotas starpsavienojumu infrastruktūras vai pieejamās pārrobežu jaudas trūkuma dēļ Komisijas ieskatā dažos gadījumos ģeogrāfiskais tirgus ir šaurāks (t. i., reģionāls tirgus, kas aptver vairākas dalībvalstis, vai pat valsts mēroga tirgus (19)).

18

19

| (31) | Lai izvērtētu nosacījumus, kas minēti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā, un neskarot Savienības konkurences tiesību aktus vai jebkuru citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisija uzskata, ka konkrēto ģeogrāfisko dabasgāzes ražošanas tirgu var nenoteikt. |
| --- | --- |

(31)

Lai izvērtētu nosacījumus, kas minēti Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā, un neskarot Savienības konkurences tiesību aktus vai jebkuru citu Savienības tiesību aktu piemērošanu, Komisija uzskata, ka konkrēto ģeogrāfisko dabasgāzes ražošanas tirgu var nenoteikt.

3.2.3.   Tirgus analīze

Tirgus analīze

Jēlnafta

Jēlnafta

| (32) | Saskaņā ar pieejamo informāciju (20) kopējais pasaules naftas ražošanas apjoms dienā 2019. gadā bija 82 168 miljoni barelu, bet 2020. gadā – 76 000 miljoni barelu. OMV Petrom kopējais ražošanas apjoms 2019. gadā bija 65,90 tūkstoši barelu dienā, kas atbilst 0,08 % tirgus daļai (21). OMV Petrom kopējais ražošanas apjoms 2020. gadā bija 63,87 tūkstoši barelu dienā, kas atbilst tādai pašai tirgus daļai kā 2019. gadā. Šīs analīzes nolūkā ir svarīgi ņemt vērā koncentrācijas līmeni un konkrēto tirgu kopumā. Šajā sakarā Komisija norāda, ka jēlnaftas ražošanas tirgum ir raksturīga lielu, valstij piederošu uzņēmumu un trīs citu starptautisku, vertikāli integrētu privātu uzņēmumu dalība (tā dēvētie super majors: BP, ExxonMobil un Shell, kuru attiecīgās jēlnaftas ražošanas daļas 2019. gadā sasniedza 1 %, 3 % un 2 %) (22), kā arī noteikta skaita tā dēvēto majors (23) dalība. Šie faktori liecina, ka tirgū ir vairāki uzņēmumi, kas spēj radīt konkurences spiedienu tirgū. Tajā pašā laikā šā tirgus īpašie faktori, proti, uz starptautiskajām kotācijām balstīta cenu prakse, kā arī būtisku šķēršļu neesība darījumos ar jēlnaftu, apstiprina, ka koncentrācijas līmenis tirgū varētu būt zems un ka tajā darbojas vairāki uzņēmēji, starp kuriem, var pieņemt, pastāv efektīva konkurence. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar pieejamo informāciju (20) kopējais pasaules naftas ražošanas apjoms dienā 2019. gadā bija 82 168 miljoni barelu, bet 2020. gadā – 76 000 miljoni barelu. OMV Petrom kopējais ražošanas apjoms 2019. gadā bija 65,90 tūkstoši barelu dienā, kas atbilst 0,08 % tirgus daļai (21). OMV Petrom kopējais ražošanas apjoms 2020. gadā bija 63,87 tūkstoši barelu dienā, kas atbilst tādai pašai tirgus daļai kā 2019. gadā. Šīs analīzes nolūkā ir svarīgi ņemt vērā koncentrācijas līmeni un konkrēto tirgu kopumā. Šajā sakarā Komisija norāda, ka jēlnaftas ražošanas tirgum ir raksturīga lielu, valstij piederošu uzņēmumu un trīs citu starptautisku, vertikāli integrētu privātu uzņēmumu dalība (tā dēvētie super majors: BP, ExxonMobil un Shell, kuru attiecīgās jēlnaftas ražošanas daļas 2019. gadā sasniedza 1 %, 3 % un 2 %) (22), kā arī noteikta skaita tā dēvēto majors (23) dalība. Šie faktori liecina, ka tirgū ir vairāki uzņēmumi, kas spēj radīt konkurences spiedienu tirgū. Tajā pašā laikā šā tirgus īpašie faktori, proti, uz starptautiskajām kotācijām balstīta cenu prakse, kā arī būtisku šķēršļu neesība darījumos ar jēlnaftu, apstiprina, ka koncentrācijas līmenis tirgū varētu būt zems un ka tajā darbojas vairāki uzņēmēji, starp kuriem, var pieņemt, pastāv efektīva konkurence.

20

OMV Petrom

21

OMV Petrom

super majors

BP

ExxonMobil

Shell

22

majors

23

| (33) | Turklāt konkurenci konkrētajā tirgū Rumānijā apstiprina arī tas, ka iepriekšējā konkursa kārtā 2009./2010. gadā par naftas izpētes, izstrādes un ražošanas darbībām naftas nozares līgumi tika noslēgti ar uzņēmumiem, kas nav Rumānijas uzņēmumi; šim nolūkam konkursa procedūras rīkoja Valsts minerālresursu pārvalde (24). Tas vēl vairāk apliecina, ka tirgus ir atvērts ārvalstu uzņēmumiem, jo lielākā daļa biržā iekļauto uzņēmumu ir starptautisku grupu meitasuzņēmumi vai arī to vairākuma akcionāri ir starptautiski uzņēmumi. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt konkurenci konkrētajā tirgū Rumānijā apstiprina arī tas, ka iepriekšējā konkursa kārtā 2009./2010. gadā par naftas izpētes, izstrādes un ražošanas darbībām naftas nozares līgumi tika noslēgti ar uzņēmumiem, kas nav Rumānijas uzņēmumi; šim nolūkam konkursa procedūras rīkoja Valsts minerālresursu pārvalde (24). Tas vēl vairāk apliecina, ka tirgus ir atvērts ārvalstu uzņēmumiem, jo lielākā daļa biržā iekļauto uzņēmumu ir starptautisku grupu meitasuzņēmumi vai arī to vairākuma akcionāri ir starptautiski uzņēmumi.

24

| (34) | Rumānijas tirgū pastāvošo konkurenci apstiprina arī tas, ka jēlnafta, kas tiek pārstrādāta iesniedzēja iekārtās, neaprobežojas tikai ar iesniedzēja paša produkciju (25). Iesniedzējs pārstrādā gan vietējo, gan importēto jēlnaftu. Laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam importētā jēlnafta veidoja attiecīgi 20,13 %, 9,58 % un 14,28 % no kopējā Rumānijā pārstrādātās jēlnaftas apjoma (26). |
| --- | --- |

(34)

Rumānijas tirgū pastāvošo konkurenci apstiprina arī tas, ka jēlnafta, kas tiek pārstrādāta iesniedzēja iekārtās, neaprobežojas tikai ar iesniedzēja paša produkciju (25). Iesniedzējs pārstrādā gan vietējo, gan importēto jēlnaftu. Laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam importētā jēlnafta veidoja attiecīgi 20,13 %, 9,58 % un 14,28 % no kopējā Rumānijā pārstrādātās jēlnaftas apjoma (26).

25

26

| (35) | Attiecībā uz jēlnaftas eksportu iesniedzējs apgalvo, ka globālā tirgus kontekstā nepastāv šķēršļi eksportam starp Rumāniju un citām dalībvalstīm un pat ārpus Savienības. Praksē, kā norāda iesniedzējs, valsts ikgadējais jēlnaftas ražošanas apjoms nesedz apjomu, ko tas pārstrādā lejasposmā (27). |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz jēlnaftas eksportu iesniedzējs apgalvo, ka globālā tirgus kontekstā nepastāv šķēršļi eksportam starp Rumāniju un citām dalībvalstīm un pat ārpus Savienības. Praksē, kā norāda iesniedzējs, valsts ikgadējais jēlnaftas ražošanas apjoms nesedz apjomu, ko tas pārstrādā lejasposmā (27).

27

Dabasgāze

Dabasgāze

| (36) | Saskaņā ar pieejamo informāciju (28) 2019. gadā kopējais gāzes ražošanas apjoms Savienībā sasniedza 70 miljardus Sm3 (29), bet EEZ tajā pašā gadā – 185 miljardus Sm3. OMV Petrom ražošanas apjoms 2019. gadā sasniedza 4,33 miljardus Sm3, nodrošinot tam 6,22 % tirgus daļu Savienības tirgū (30). Krievijas un Alžīrijas ražošanas apjomi 2019. gadā bija attiecīgi 678 un 88 miljardi Sm3 (31). Tādējādi EEZ, Krievijas un Alžīrijas kopējais ražošanas apjoms bija 950 miljardi Sm3, no kuriem OMV Petrom daļa bija 0,46 % (32). Šis iesniedzēja daļas samazinājums salīdzinājumā ar diviem iepriekšējiem gadiem liecina arī par konkurences spiedienu, ko tirgū rada vairāki konkurenti. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar pieejamo informāciju (28) 2019. gadā kopējais gāzes ražošanas apjoms Savienībā sasniedza 70 miljardus Sm3 (29), bet EEZ tajā pašā gadā – 185 miljardus Sm3. OMV Petrom ražošanas apjoms 2019. gadā sasniedza 4,33 miljardus Sm3, nodrošinot tam 6,22 % tirgus daļu Savienības tirgū (30). Krievijas un Alžīrijas ražošanas apjomi 2019. gadā bija attiecīgi 678 un 88 miljardi Sm3 (31). Tādējādi EEZ, Krievijas un Alžīrijas kopējais ražošanas apjoms bija 950 miljardi Sm3, no kuriem OMV Petrom daļa bija 0,46 % (32). Šis iesniedzēja daļas samazinājums salīdzinājumā ar diviem iepriekšējiem gadiem liecina arī par konkurences spiedienu, ko tirgū rada vairāki konkurenti.

28

3

29

3

OMV Petrom

3

30

3

31

3

OMV Petrom

32

| (37) | Koncentrācijas līmenis dabasgāzes ražošanas tirgū ir mērens, ņemot vērā tādu uzņēmumu dalību kā super majors (ExxonMobil un TotalEnergies ar tirgus daļām attiecīgi 1,59 % un 3,86 %), majors (piemēram, Equinor ar tirgus daļu 4,39 %) un divi valstij piederoši uzņēmumi – Gazprom un Sonatrach (ar tirgus daļām attiecīgi 48,80 % un 12,99 %) (33). Komisija norāda, ka, ņemot vērā Savienības paziņoto nodomu dažādot gāzes piegādes avotus, sagaidāms, ka turpmākajos gados EEZ gāzes ražotāju tirgus daļas būtiski mainīsies. Paredzams, ka paredzētā piegādes dažādošana veicinās jaunu dalībnieku ienākšanu tirgū un tādējādi samazinās tirgus koncentrāciju. Arī šie faktori norāda uz pakļautību tiešai konkurencei. |
| --- | --- |

(37)

Koncentrācijas līmenis dabasgāzes ražošanas tirgū ir mērens, ņemot vērā tādu uzņēmumu dalību kā super majors (ExxonMobil un TotalEnergies ar tirgus daļām attiecīgi 1,59 % un 3,86 %), majors (piemēram, Equinor ar tirgus daļu 4,39 %) un divi valstij piederoši uzņēmumi – Gazprom un Sonatrach (ar tirgus daļām attiecīgi 48,80 % un 12,99 %) (33). Komisija norāda, ka, ņemot vērā Savienības paziņoto nodomu dažādot gāzes piegādes avotus, sagaidāms, ka turpmākajos gados EEZ gāzes ražotāju tirgus daļas būtiski mainīsies. Paredzams, ka paredzētā piegādes dažādošana veicinās jaunu dalībnieku ienākšanu tirgū un tādējādi samazinās tirgus koncentrāciju. Arī šie faktori norāda uz pakļautību tiešai konkurencei.

super majors

ExxonMobil

TotalEnergies

majors

Equinor

Gazprom

Sonatrach

33

| (38) | Saskaņā ar iesniedzēja apgalvojumiem Rumānijas dabasgāzes eksports vēsturiski ir bijis zems ierobežotās infrastruktūras jaudas dēļ. Šis eksporta ierobežojums ir radījis spiedienu uz valstu uzņēmumiem konkurēt, lai kapitalizētu savu ražošanu valsts mērogā (34). Tomēr pēdējos trīs gados faktiski eksportētie daudzumi uzrāda pieaugošu un pozitīvu tendenci. Eksports ir palielinājies: 2021. gada pirmajos septiņos mēnešos eksporta apjoms trīskārt pārsniedz 2020. gadā eksportētās dabasgāzes apjomu. Rumānijas dabasgāzes eksports 2020. gadā gandrīz sešas reizes pārsniedza 2017. gada rādītājus (35). Šo pozitīvo eksporta tendenci ir veicinājusi jaunizveidotā infrastruktūra (36). Notiekošā infrastruktūras jaudas attīstība uzlabo eksporta plūsmas un vēl vairāk pastiprina Rumānijas dabasgāzes ražotāju konkurenci. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar iesniedzēja apgalvojumiem Rumānijas dabasgāzes eksports vēsturiski ir bijis zems ierobežotās infrastruktūras jaudas dēļ. Šis eksporta ierobežojums ir radījis spiedienu uz valstu uzņēmumiem konkurēt, lai kapitalizētu savu ražošanu valsts mērogā (34). Tomēr pēdējos trīs gados faktiski eksportētie daudzumi uzrāda pieaugošu un pozitīvu tendenci. Eksports ir palielinājies: 2021. gada pirmajos septiņos mēnešos eksporta apjoms trīskārt pārsniedz 2020. gadā eksportētās dabasgāzes apjomu. Rumānijas dabasgāzes eksports 2020. gadā gandrīz sešas reizes pārsniedza 2017. gada rādītājus (35). Šo pozitīvo eksporta tendenci ir veicinājusi jaunizveidotā infrastruktūra (36). Notiekošā infrastruktūras jaudas attīstība uzlabo eksporta plūsmas un vēl vairāk pastiprina Rumānijas dabasgāzes ražotāju konkurenci.

34

35

36

4.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (39) | Ņemot vērā 4.–37. apsvērumā izvērtētos faktorus, būtu jāuzskata, ka Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta nosacījums par tiešu pakļautību konkurencei Rumānijā ir izpildīts attiecībā uz šādām darbībām:






  a) | jēlnaftas ieguve; |
| --- | --- | --- |

(39)

Ņemot vērā 4.–37. apsvērumā izvērtētos faktorus, būtu jāuzskata, ka Direktīvas 2014/25/ES 34. panta 1. punkta nosacījums par tiešu pakļautību konkurencei Rumānijā ir izpildīts attiecībā uz šādām darbībām:

a)

jēlnaftas ieguve;

| b) | dabasgāzes ieguve. |
| --- | --- |

b)

dabasgāzes ieguve.

| (40) | Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2014/25/ES nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti, lai dotu tiesības Rumānijā veikt šā lēmuma 38. apsvēruma a) un b) punktā minētās darbības, ne arī tad, kad tiek organizēti metu konkursi šādas darbības veikšanai minētajās ģeogrāfiskajās teritorijās. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2014/25/ES nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir tādu līgumu slēgšanas tiesības, kas paredzēti, lai dotu tiesības Rumānijā veikt šā lēmuma 38. apsvēruma a) un b) punktā minētās darbības, ne arī tad, kad tiek organizēti metu konkursi šādas darbības veikšanai minētajās ģeogrāfiskajās teritorijās.

| (41) | Šis lēmums neskar Savienības noteikumu piemērošanu konkurences un citās ES tiesību aktu jomās. Konkrētāk, kā apstiprinājusi Vispārējā tiesa (37), kritērijiem un metodikai, ko izmanto, lai novērtētu tiešu pakļautību konkurencei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr jābūt tiem pašiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar Līguma 101. vai 102. pantu vai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (38), |
| --- | --- |

(41)

Šis lēmums neskar Savienības noteikumu piemērošanu konkurences un citās ES tiesību aktu jomās. Konkrētāk, kā apstiprinājusi Vispārējā tiesa (37), kritērijiem un metodikai, ko izmanto, lai novērtētu tiešu pakļautību konkurencei saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 34. pantu, ne vienmēr jābūt tiem pašiem, kurus izmanto, lai veiktu novērtējumu saskaņā ar Līguma 101. vai 102. pantu vai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (38),

37

38

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir līgumslēdzēji un kuru mērķis ir nodrošināt jēlnaftas un dabasgāzes ieguvi Rumānijā, Direktīvu 2014/25/ES nepiemēro.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Briselē, 2022. gada 1. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Thierry BRETON

---

(1)  
  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1804 (2016. gada 10. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 34. un 35. panta piemērošanas kārtību (OV L 275, 12.10.2016., 39. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/22/EK (1994. gada 30. maijs) par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.).

3

(4)  Naftas likums Nr. 238/2004, 2004. gada 7. jūnijs, publicēts Rumānijas Oficiālajā Vēstnesī Nr. 535 2014. gada 15. jūnijā; Valdības Lēmums Nr. 2075/2004 par Naftas likuma Nr. 238/2004 īstenošanas noteikumu (vai metodisko normu) apstiprināšanu, publicēts Rumānijas Oficiālajā Vēstnesī Nr. 1170 2004. gada 10. decembrī; Valdības Ārkārtas rīkojums Nr. 27/2020 par grozījumiem un papildinājumiem Naftas likumā Nr. 238/2004, publicēts Rumānijas Oficiālajā Vēstnesī Nr. 161 2020. gada 27. februārī.

4

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(5)  Skatīt Rumānijas Konkurences padomes viedokļa 3.2. punktu.

5

(6)  Skatīt cita starpā Komisijas 2015. gada 20. novembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2177, ar kuru naftas un gāzes izpētei Portugālē piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 307, 25.11.2015., 27. lpp.); Komisijas 2015. gada 8. jūlija Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1120, ar kuru naftas un gāzes izpētei Grieķijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 182, 10.7.2015., 88. lpp.); Komisijas 2013. gada 18. janvāra Īstenošanas lēmumu 2013/39/ES, ar kuru naftas un gāzes izpētei Kiprā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 18, 22.1.2013., 19. lpp.).

6

(7)  Pieprasījums, 6. lpp., 15. punkts.

7

(8)  COMP/M. 9175 – Total / Chevron Denmark; 6. lpp., 21. punkts.

8

Total

Chevron Denmark

(9)  Komisijas 2014. gada 10. septembra lēmums lietā M.7316 – Det Norske Oljeselskap / Marathon Oil Norge, 6. punkts.

9

Det Norske Oljeselskap

Marathon Oil Norge

(10)  COMP/M. 9175 – Total / Chevron Denmark; 23. punkts.

10

Total

Chevron Denmark

(11)  Komisijas 2014. gada 10. septembra lēmums lietā M.7316 – Det Norske Oljeselskap / Marathon Oil Norge, 7. punkts.

11

Det Norske Oljeselskap

Marathon Oil Norge

(12)  Skatīt lēmumus lietās COMP/M.8773 – Letterone Holdings / ASF/Wintershall Dea și un COMP/M.7631 – Royal Dutch Shell / BG Group.

12

Letterone Holdings

ASF/Wintershall Dea și

Royal Dutch Shell

BG Group

(13)  
  Transgaz (Rumānijas valsts gāzes pārvades operators) paziņoja, ka līdz 2028. gadam Rumānijas dabasgāzes pārvades sistēma tiks savienota ar LNG termināli, kas atradīsies Rumānijas Melnās jūras krastā. Pieprasījums, 92. punkts.

13

Transgaz

LNG

(14)  Komisijas 2014. gada 3. septembra lēmums lietā M.7318 – Rosneft / Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit, 11. punkts; Komisijas 2009. gada 11. decembra lēmums lietā M.5629 – Normeston / MOL/MET JV, 13. punkts.

14

Rosneft

Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit

Normeston

MOL/MET JV

(15)  Komisijas 2013. gada 8. marta lēmums lietā M.6801 – Rosneft/TNK-BP, 19. punkts.

15

Rosneft

TNK-BP

(16)  Pieprasījums, 29. punkts.

16

(17)  Pieprasījums, 31. punkts.

17

(18)  Komisijas 1999. gada 29. septembra lēmums lietā M.1383 – Exxon/Mobil, 18. punkts; Komisijas 1999. gada 29. septembra lēmums lietā M.1532 – BP-Amoco/Arco, 16.–17. punkts. Tomēr abos lēmumos Komisija norādīja, ka, ņemot vērā iepirkuma politiku attiecībā uz gāzes izcelsmi, pamatojoties uz piegādes drošību, dažos tiesību aktos ir noteikti ierobežojumi gāzes daudzumam, kas nāk no vienas un tās pašas valsts.

18

Exxon/Mobil

BP-Amoco/Arco

(19)  Komisijas 2013. gada 8. marta lēmums lietā M.6801 – Rosneft/TNK-BP, 12. punkts; Komisijas 2007. gada 3. maija lēmums lietā M.4545 – Statoil/Hydro, 13.–16. punkts.

19

Rosneft/TNK-BP

Statoil/Hydro

(20)  Papildu informācija, ko OMV Petrom iesniedza 2022. gada 25. februārī; aplēses balstītas uz publiski pieejamiem datiem, kā aplēsusi ASV Enerģētikas informācijas pārvalde (“
  EIA
  ”), 3. lpp.

20

OMV Petrom

EIA

(21)  Papildu informācija, ko OMV Petrom iesniedza 2022. gada 25. februārī, 3. lpp.

21

OMV Petrom

(22)  Skatīt pieprasījumam pievienotā Rumānijas Konkurences padomes viedokļa 4.1. punktu, 12. lpp.

22

(23)  Šo uzņēmumu tirgus daļas ir mazākas nekā super majors tirgus daļas.

23

super majors

(24)  No 27 piešķirtajiem naftas nozares līgumiem 23 līgumus ieguva uzņēmumi, kas reģistrēti ārpus Rumānijas. Šajā sakarā skatīt pieprasījumam pievienoto 4. pielikumu, kurā ANRM (Valsts minerālresursu pārvalde) paziņojumā presei paziņo par 10. kārtas uzvarētājiem un kurā sniegta sīkāka informācija par viņu darbību.

24

ANRM

(25)  Saskaņā ar iesniedzēja apgalvojumiem lielākā daļa tā saražotās jēlnaftas faktiski tiek izmantota tā pārstrādes procesos un netiek pārdota. Šajā sakarā skatīt pieprasījuma 81. punktu.

25

(26)  Pieprasījums, 84. punkts.

26

(27)  Pieprasījums, 85. punkts.

27

(28)  Tirgus lieluma datus, kas iekļauti pieteikumā, ir izguvusi ASV Enerģētikas informācijas pārvalde (publiski pieejami dati no 2022. gada 25. februāra). EIA dati ir izteikti miljardos kubikpēdu. Tāpēc OMV Petrom ir konvertējis šos datus miljardos kubikmetru, lai tie atbilstu pieteikumā izmantotajai metrikai.

28

EIA

OMV Petrom

(29)  Standarta kubikmetrs.

29

(30)  Papildu informācija, ko OMV Petrom iesniedza 2022. gada 25. februārī, 5. lpp.

30

OMV Petrom

(31)  Papildu informācija, ko OMV Petrom iesniedza 2022. gada 25. februārī, 5. lpp.

31

OMV Petrom

(32)  Papildu informācija, ko OMV Petrom iesniedza 2022. gada 25. februārī, 5. lpp.

32

OMV Petrom

(33)  Saskaņā ar papildu informāciju, ko pieprasījuma iesniedzējs sniedza 2022. gada 27. janvārī, Sonatrach tirgus daļas ir aplēstas, pieņemot, ka gada pārskatos publicētie kopējie ražošanas apjomi ir iegūti Alžīrijā, jo Sonatrach ir valstij piederošs uzņēmums, kas pārsvarā darbojas šajā valstī.

33

Sonatrach

Sonatrach

(34)  Ja nav ievērojamu eksporta plūsmu, valsts produkciju varētu vai nu uzglabāt iekšzemē, kā rezultātā palielinātos izmaksas, vai arī piedāvāt par konkurētspējīgām cenām.

34

(35)  Dati sniegti, pamatojoties uz informāciju, ko ikmēneša ziņojumos publicē Valsts enerģētikas regulatīvā iestāde (ANRE). Šajā sakarā skatīt pieprasījuma 90. punktu.

35

ANRE)

(36)  2020. gada decembrī tika atklāta topošā Bulgārijas, Rumānijas, Ungārijas un Austrijas (“BRUA”) cauruļvada Rumānijas daļa, nostiprinot divvirzienu savienojumus starp Rumāniju un Ungāriju un starp Rumāniju un Bulgāriju. Tā kā BRUA I posms darbojas divvirzienu režīmā, ir uzlabojusies tirgus likviditāte (jo gāzes pārvade ir iespējama ne tikai no Ungārijas uz Rumāniju, bet arī no Rumānijas uz Ungāriju).

36

(37)  Vispārējās tiesas 2016. gada 27. aprīļa spriedums Österreichische Post AG / Komisija, T-463/14, EU:T:2016:243, 28.punkts. Skatīt arī Direktīvas 2014/25/ES 44. apsvērumu.

37

Österreichische Post AG

Komisija

(38)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

38

---

| 25.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/134 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/134

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/1297

(2022. gada 22. jūlijs)

par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 5113)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (1), un jo īpaši tās 47. panta 3. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas lēmumā 2016/1156/ES (2) Komisija pauda uzskatu, ka Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes, proti, Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome un Vērtspapīru un biržas komisija, izpilda prasības, kuras ir atbilstošas Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Minētais īstenošanas lēmums zaudēs spēku 2022. gada 31. jūlijā. Tāpēc ir jānosaka, vai Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes joprojām izpilda prasības, kuras ir atbilstošas, lai tām nodotu obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošos revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus un pārbaudes vai izmeklēšanas ziņojumus. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas lēmumā 2016/1156/ES (2) Komisija pauda uzskatu, ka Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes, proti, Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome un Vērtspapīru un biržas komisija, izpilda prasības, kuras ir atbilstošas Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Minētais īstenošanas lēmums zaudēs spēku 2022. gada 31. jūlijā. Tāpēc ir jānosaka, vai Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes joprojām izpilda prasības, kuras ir atbilstošas, lai tām nodotu obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošos revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus un pārbaudes vai izmeklēšanas ziņojumus.

| (2) | Notiekot pārbaudēm vai izmeklēšanai, obligātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem nebūtu jāļauj piešķirt piekļuvi vai nodot savus revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm ar citiem nosacījumiem nekā tie, kas noteikti Direktīvas 2006/43/EK 47. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Notiekot pārbaudēm vai izmeklēšanai, obligātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem nebūtu jāļauj piešķirt piekļuvi vai nodot savus revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm ar citiem nosacījumiem nekā tie, kas noteikti Direktīvas 2006/43/EK 47. pantā.

| (3) | Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka vienošanās par Direktīvs 2006/43/EK 47. panta 1. punkta d) apakšpunktā prasītajiem sadarbības pasākumiem, lai obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošus revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus un pārbaužu vai izmeklēšanu ziņojumus nodotu starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm, ir balstīta uz savstarpīgumu un ietver jebkādu šādos dokumentos iekļautu ar revidēto struktūru vai ar obligātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, kas šīs struktūras revidējuši, saistītu dienesta noslēpumu un sensitīvas komercinformācijas aizsardzību, tostarp attiecībā uz to rūpniecisko un intelektuālo īpašumu. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka vienošanās par Direktīvs 2006/43/EK 47. panta 1. punkta d) apakšpunktā prasītajiem sadarbības pasākumiem, lai obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošus revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus un pārbaužu vai izmeklēšanu ziņojumus nodotu starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm, ir balstīta uz savstarpīgumu un ietver jebkādu šādos dokumentos iekļautu ar revidēto struktūru vai ar obligātajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, kas šīs struktūras revidējuši, saistītu dienesta noslēpumu un sensitīvas komercinformācijas aizsardzību, tostarp attiecībā uz to rūpniecisko un intelektuālo īpašumu.

| (4) | Ja obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošo revīzijas darba dokumentu vai citu dokumentu un pārbaudes vai izmeklēšanas ziņojumu nodošana Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm ietver personas datu nodošanu, šāda nodošana ir likumīga tikai tad, ja tā atbilst arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (3) paredzētajām prasībām attiecībā uz datu starptautisku pārsūtīšanu. Tāpēc Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteikta prasība, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai personas datu nodošana starp to kompetentajām iestādēm un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm atbilst visiem piemērojamiem datu aizsardzības principiem un noteikumiem, jo īpaši Regulas (ES) 2016/679 V nodaļas noteikumiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek noteikti atbilstoši aizsardzības pasākumi personas datu nodošanai saskaņā ar minētās regulas 46. pantu. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka Amerikas Savienoto Valstu kompetentā iestāde tālāk neizpauž personas datus, kas iekļauti dokumentos, kuri nodoti bez iepriekšējas attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu piekrišanas. |
| --- | --- |

(4)

Ja obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošo revīzijas darba dokumentu vai citu dokumentu un pārbaudes vai izmeklēšanas ziņojumu nodošana Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm ietver personas datu nodošanu, šāda nodošana ir likumīga tikai tad, ja tā atbilst arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (3) paredzētajām prasībām attiecībā uz datu starptautisku pārsūtīšanu. Tāpēc Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteikta prasība, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai personas datu nodošana starp to kompetentajām iestādēm un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm atbilst visiem piemērojamiem datu aizsardzības principiem un noteikumiem, jo īpaši Regulas (ES) 2016/679 V nodaļas noteikumiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek noteikti atbilstoši aizsardzības pasākumi personas datu nodošanai saskaņā ar minētās regulas 46. pantu. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka Amerikas Savienoto Valstu kompetentā iestāde tālāk neizpauž personas datus, kas iekļauti dokumentos, kuri nodoti bez iepriekšējas attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu piekrišanas.

| (5) | Dalībvalstis var pieņemt, ka minēto dalībvalstu kompetentās iestādes pārbaudes veic kopā ar Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm, ja ir nepieciešams veikt efektīvu uzraudzību. Dalībvalstis var atļaut, ka sadarbība ar Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm notiek kopīgu pārbaužu veidā vai, izmantojot novērotājus, kuriem nav pilnvaru veikt pārbaudes vai izmeklēšanas un nav piekļuves konfidenciāliem revīzijas darba dokumentiem, citiem obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmu rīcībā esošiem dokumentiem vai pārbaužu vai izmeklēšanu ziņojumiem. Šādai sadarbībai ir vienmēr jānotiek saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību ievērot neatkarīgumu, konfidencialitāti un savstarpīgumu. Visas kopīgās pārbaudes, kuras Savienībā saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 47. pantu veic dalībvalstu kompetentās iestādes un Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes, notiks attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes vadībā. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstis var pieņemt, ka minēto dalībvalstu kompetentās iestādes pārbaudes veic kopā ar Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm, ja ir nepieciešams veikt efektīvu uzraudzību. Dalībvalstis var atļaut, ka sadarbība ar Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm notiek kopīgu pārbaužu veidā vai, izmantojot novērotājus, kuriem nav pilnvaru veikt pārbaudes vai izmeklēšanas un nav piekļuves konfidenciāliem revīzijas darba dokumentiem, citiem obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmu rīcībā esošiem dokumentiem vai pārbaužu vai izmeklēšanu ziņojumiem. Šādai sadarbībai ir vienmēr jānotiek saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību ievērot neatkarīgumu, konfidencialitāti un savstarpīgumu. Visas kopīgās pārbaudes, kuras Savienībā saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 47. pantu veic dalībvalstu kompetentās iestādes un Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes, notiks attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes vadībā.

| (6) | Saskaņā ar 2002. gada Sarbanes-Oxley likumu (4) Amerikas Savienotajās Valstīs Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome ir kompetenta veikt publisko pārraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome īsteno atbilstošus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu. Saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu normatīvajiem aktiem Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome var dalībvalsts kompetentajām iestādēm nodot dokumentus, kas ir līdzvērtīgi Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punktā minētajiem dokumentiem. Pamatojoties uz šo, Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome turpina atbilst prasībām, kas būtu jāatzīst par atbilstošām Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkos. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 2002. gada Sarbanes-Oxley likumu (4) Amerikas Savienotajās Valstīs Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome ir kompetenta veikt publisko pārraudzību, ārējo kvalitātes nodrošināšanu un izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome īsteno atbilstošus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu. Saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu normatīvajiem aktiem Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome var dalībvalsts kompetentajām iestādēm nodot dokumentus, kas ir līdzvērtīgi Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punktā minētajiem dokumentiem. Pamatojoties uz šo, Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome turpina atbilst prasībām, kas būtu jāatzīst par atbilstošām Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkos.

| (7) | Saskaņā ar 2002. gada Sarbanes-Oxley likumu Amerikas Savienotajās Valstīs Vērtspapīru un biržas komisijai ir uzraudzības un izpildes pilnvaras attiecībā uz Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padomi. Vērtspapīru un biržas komisijas kompetencē ir revidentu un revīzijas uzņēmumu izmeklēšanas veikšana; tāpēc šim lēmumam būtu jāattiecas tikai uz Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržas komisijas kompetenci veikt izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Vērtspapīru un biržas komisija īsteno atbilstošus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu. Saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu normatīvajiem aktiem Vērtspapīru un biržas komisija dalībvalstu kompetentajām iestādēm var nodot dokumentus, kas ir līdzvērtīgi Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punktā minētajiem dokumentiem un kas ir saistīti ar izmeklēšanu, ko tā var veikt attiecībā uz šādiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Tādējādi Vērtspapīru un biržas komisija turpina atbilst prasībām, kuras būtu jāatzīst par atbilstošām Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 2002. gada Sarbanes-Oxley likumu Amerikas Savienotajās Valstīs Vērtspapīru un biržas komisijai ir uzraudzības un izpildes pilnvaras attiecībā uz Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padomi. Vērtspapīru un biržas komisijas kompetencē ir revidentu un revīzijas uzņēmumu izmeklēšanas veikšana; tāpēc šim lēmumam būtu jāattiecas tikai uz Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržas komisijas kompetenci veikt izmeklēšanu attiecībā uz revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Vērtspapīru un biržas komisija īsteno atbilstošus drošības pasākumus, aizliedzot saviem esošajiem un bijušajiem darbiniekiem izpaust konfidenciālu informāciju jebkurai trešai personai vai iestādei un nosakot sodus par šā aizlieguma pārkāpšanu. Saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu normatīvajiem aktiem Vērtspapīru un biržas komisija dalībvalstu kompetentajām iestādēm var nodot dokumentus, kas ir līdzvērtīgi Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punktā minētajiem dokumentiem un kas ir saistīti ar izmeklēšanu, ko tā var veikt attiecībā uz šādiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem. Tādējādi Vērtspapīru un biržas komisija turpina atbilst prasībām, kuras būtu jāatzīst par atbilstošām Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

| (8) | Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komiteja ir atkārtoti novērtējusi tiesisko regulējumu Amerikas Savienotajās Valstīs, pamatojoties uz Sarbanes-Oxley likumu, kas kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1156 pieņemšanas nav būtiski mainījies. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 537/2014 (5) 30. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētās Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komitejas tehnisko novērtējumu, Vērtspapīru un biržas komisija un Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome turpina atbilst prasībām, kas būtu jāatzīst par atbilstošām Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komiteja ir atkārtoti novērtējusi tiesisko regulējumu Amerikas Savienotajās Valstīs, pamatojoties uz Sarbanes-Oxley likumu, kas kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1156 pieņemšanas nav būtiski mainījies. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 537/2014 (5) 30. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētās Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komitejas tehnisko novērtējumu, Vērtspapīru un biržas komisija un Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome turpina atbilst prasībām, kas būtu jāatzīst par atbilstošām Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā.

| (9) | Šim lēmumam nebūtu jāskar sadarbības līgumi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (6) 25. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(9)

Šim lēmumam nebūtu jāskar sadarbības līgumi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK (6) 25. panta 4. punktā.

| (10) | Secinājumi par trešās valsts kompetento iestāžu izpildīto prasību atbilstību saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 3. punkta pirmo daļu neskar jebkādu Komisijas lēmumu, ko tā varētu pieņemt par minētās trešās valsts revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un soda sistēmu līdzvērtību saskaņā ar minētās direktīvas 46. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(10)

Secinājumi par trešās valsts kompetento iestāžu izpildīto prasību atbilstību saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 3. punkta pirmo daļu neskar jebkādu Komisijas lēmumu, ko tā varētu pieņemt par minētās trešās valsts revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un soda sistēmu līdzvērtību saskaņā ar minētās direktīvas 46. panta 2. punktu.

| (11) | Vairāku dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir sadarbības pasākumi ar Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padomi, kā minēts Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punktā. Vairumā gadījumu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kuru pamatā ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (7), ir arī datu aizsardzības nolīgums, kas tika atcelts ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(11)

Vairāku dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir sadarbības pasākumi ar Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padomi, kā minēts Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punktā. Vairumā gadījumu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kuru pamatā ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (7), ir arī datu aizsardzības nolīgums, kas tika atcelts ar minēto regulu.

| (12) | Galvenais mērķis sadarbībai revīzijas pārraudzības jomā starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm ir panākt savstarpēju paļaušanos uz pārraudzības sistēmām. Tādējādi obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošo revīzijas darba dokumentu vai citu dokumentu un pārbaudes vai izmeklēšanas ziņojumu nodošanai būtu jākļūst par izņēmumu. Savstarpējā paļaušanās būtu balstīta uz Savienības un Amerikas Savienoto Valstu revidentu pārraudzības sistēmu līdzvērtību. |
| --- | --- |

(12)

Galvenais mērķis sadarbībai revīzijas pārraudzības jomā starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm ir panākt savstarpēju paļaušanos uz pārraudzības sistēmām. Tādējādi obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošo revīzijas darba dokumentu vai citu dokumentu un pārbaudes vai izmeklēšanas ziņojumu nodošanai būtu jākļūst par izņēmumu. Savstarpējā paļaušanās būtu balstīta uz Savienības un Amerikas Savienoto Valstu revidentu pārraudzības sistēmu līdzvērtību.

| (13) | Saskaņā ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1156 vairāku dalībvalstu kompetentās iestādes un Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes ir rīkojušas kopīgas inspekcijas. Dažas dalībvalstu kompetentās iestādes ir īstenojušas daļēju paļāvību, tostarp veicot kvalitātes kontroles pārbaudes, uz kurām Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības pārraudzības padome ir zināmā mēra paļāvusies, un savā starpā sadalot dažas prioritāras lietu pārbaužu jomas. Attiecībā uz kapitāla tirgu darbību ir svarīgi, lai dalībvalstu kompetentās iestādes un Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes varētu turpināt labo sadarbību pēc 2022. gada 31. jūlija ar mērķi panākt savstarpēju paļāvību uz otras puses pārraudzības sistēmām. Tomēr, tā kā nav pilnīgas paļāvības, ņemot vērā to, ka Direktīvas 2006/43/EK 46. pantā paredzētās atkāpes pamatā ir savstarpīguma princips, šis lēmums būtu jāpiemēro ierobežotu laiku. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1156 vairāku dalībvalstu kompetentās iestādes un Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes ir rīkojušas kopīgas inspekcijas. Dažas dalībvalstu kompetentās iestādes ir īstenojušas daļēju paļāvību, tostarp veicot kvalitātes kontroles pārbaudes, uz kurām Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības pārraudzības padome ir zināmā mēra paļāvusies, un savā starpā sadalot dažas prioritāras lietu pārbaužu jomas. Attiecībā uz kapitāla tirgu darbību ir svarīgi, lai dalībvalstu kompetentās iestādes un Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes varētu turpināt labo sadarbību pēc 2022. gada 31. jūlija ar mērķi panākt savstarpēju paļāvību uz otras puses pārraudzības sistēmām. Tomēr, tā kā nav pilnīgas paļāvības, ņemot vērā to, ka Direktīvas 2006/43/EK 46. pantā paredzētās atkāpes pamatā ir savstarpīguma princips, šis lēmums būtu jāpiemēro ierobežotu laiku.

| (14) | Neatkarīgi no laika ierobežojuma Komisija ar Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komitejas palīdzību regulāri uzraudzīs tirgus norises, uzraudzības un tiesiskā regulējuma attīstību un uzraudzības sadarbības efektivitāti un pieredzi. Konkrētāk, Komisija var veikt šā lēmuma īpašu pārskatīšanu jebkurā laikā pirms tā piemērošanas perioda beigām, ja attiecīgā notikumu gaita liek atkārtoti izvērtēt ar šo lēmumu piešķirto paziņojumu par atbilstību. Šādas atkārtotas novērtēšanas rezultātā šis lēmums var tikt atcelts. |
| --- | --- |

(14)

Neatkarīgi no laika ierobežojuma Komisija ar Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komitejas palīdzību regulāri uzraudzīs tirgus norises, uzraudzības un tiesiskā regulējuma attīstību un uzraudzības sadarbības efektivitāti un pieredzi. Konkrētāk, Komisija var veikt šā lēmuma īpašu pārskatīšanu jebkurā laikā pirms tā piemērošanas perioda beigām, ja attiecīgā notikumu gaita liek atkārtoti izvērtēt ar šo lēmumu piešķirto paziņojumu par atbilstību. Šādas atkārtotas novērtēšanas rezultātā šis lēmums var tikt atcelts.

| (15) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (8) 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2022. gada 13. maijā sniedza atzinumu. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (8) 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2022. gada 13. maijā sniedza atzinumu.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2006/43/EK 48. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2006/43/EK 48. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Amerikas Savienoto Valstu Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības pārraudzības padome un Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržas komisija atbilst prasībām, ko uzskata par atbilstošām Direktīvas 2006/43/EK 47. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē, lai varētu nodot revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas ir obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā, un pārbaudes vai izmeklēšanas ziņojumus saskaņā ar minētās direktīvas 47. panta 1. punktu.

2. pants

1.   Gadījumā, ja obligāto revidentu vai revīzijas uzņēmumu rīcībā esošie revīzijas darba dokumenti vai citi dokumenti ir tikai tāda obligātā revidenta vai revīzijas uzņēmuma rīcībā, kuri ir reģistrēti dalībvalstī, kas nav grupas revidenta reģistrācijas dalībvalsts un kuras kompetentā iestāde ir saņēmusi pieprasījumu no jebkuras 1. pantā minētās iestādes, šos dokumentus nodod pieprasījuma iesniedzējai kompetentajai iestādei tikai ar pirmās minētās dalībvalsts kompetentās iestādes skaidri izteiktu piekrišanu.

2.   Visi divpusējās sadarbības pasākumi starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm atbilst Direktīvas 2006/43/EK 47. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2022. gada 1. augusta līdz 2028. gada 31. jūlijam.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mairead MCGUINNESS

---

(1)  
  OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1156 (2016. gada 14. jūlijs) par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu atbilstību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (OV L 190, 15.7.2016., 83. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

3

(4)  
  Public Law 107–204, 2002. gada 30. jūlijs, 116 Stat 745.

4

Public Law

Stat

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 537/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par īpašām prasībām attiecībā uz obligātajām revīzijām sabiedriskas nozīmes struktūrās un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2005/909/EK (OV L 158, 27.5.2014., 77. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

8

---

| 25.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/138 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/138

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/1298

(2022. gada 22. jūlijs)

par Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu līdzvērtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 5118)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (1), un jo īpaši tās 46. panta 2. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1155 (2) Komisija nolēma, ka Direktīvas 2006/43/EK 46. panta 1. punkta vajadzībām Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu revidentu un revīzijas struktūru – proti, Vērtspapīru un biržas komisijas un Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padomes – publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmas ir uzskatāmas par tādām, kas atbilst prasībām, kuras ir līdzvērtīgas minētās direktīvas 29., 30. un 32. pantā noteiktajām prasībām. Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1155 beidz piemērot 2022. gada 31. jūlijā. Tādēļ šo sistēmu līdzvērtība būtu jāpārskata. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1155 (2) Komisija nolēma, ka Direktīvas 2006/43/EK 46. panta 1. punkta vajadzībām Amerikas Savienoto Valstu kompetento iestāžu revidentu un revīzijas struktūru – proti, Vērtspapīru un biržas komisijas un Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padomes – publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmas ir uzskatāmas par tādām, kas atbilst prasībām, kuras ir līdzvērtīgas minētās direktīvas 29., 30. un 32. pantā noteiktajām prasībām. Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1155 beidz piemērot 2022. gada 31. jūlijā. Tādēļ šo sistēmu līdzvērtība būtu jāpārskata.

| (2) | Tāda Amerikas Savienotajās Valstīs reģistrēta uzņēmuma gadījumā, kura pārvedamos vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū dalībvalstī, bet nav atļauts tirgot Amerikas Savienotajās Valstīs, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visiem revīzijas uzdevumiem attiecībā uz šādu uzņēmumu finanšu pārskatiem tiek piemērotas to publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmas. Ja šādi uzņēmumi ir kotēti vairāk nekā vienā dalībvalstī, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka šādi revīzijas uzdevumi ir iekļauti vienas no to publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu darbības jomā. Minētajiem pasākumiem nebūtu jāliedz dalībvalstīm slēgt vienošanās par sadarbību starp minēto dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm par kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm. |
| --- | --- |

(2)

Tāda Amerikas Savienotajās Valstīs reģistrēta uzņēmuma gadījumā, kura pārvedamos vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū dalībvalstī, bet nav atļauts tirgot Amerikas Savienotajās Valstīs, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visiem revīzijas uzdevumiem attiecībā uz šādu uzņēmumu finanšu pārskatiem tiek piemērotas to publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmas. Ja šādi uzņēmumi ir kotēti vairāk nekā vienā dalībvalstī, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka šādi revīzijas uzdevumi ir iekļauti vienas no to publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu darbības jomā. Minētajiem pasākumiem nebūtu jāliedz dalībvalstīm slēgt vienošanās par sadarbību starp minēto dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm par kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm.

| (3) | Secinājumi par trešās valsts publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmas līdzvērtību saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 46. panta 2. punktu neskar jebkādu Komisijas lēmumu, ko tā varētu pieņemt par minētās trešās valsts kompetentās iestādes izpildīto prasību atbilstīgumu saskaņā ar minētās direktīvas 47. panta 3. punkta pirmo daļu. |
| --- | --- |

(3)

Secinājumi par trešās valsts publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmas līdzvērtību saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 46. panta 2. punktu neskar jebkādu Komisijas lēmumu, ko tā varētu pieņemt par minētās trešās valsts kompetentās iestādes izpildīto prasību atbilstīgumu saskaņā ar minētās direktīvas 47. panta 3. punkta pirmo daļu.

| (4) | Galvenais mērķis sadarbībai starp dalībvalstu un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm revidentu un revīzijas uzņēmumu publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu jomā ir panākt savstarpēju paļaušanos uz pārraudzības sistēmām, pamatojoties uz to līdzvērtību. |
| --- | --- |

(4)

Galvenais mērķis sadarbībai starp dalībvalstu un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm revidentu un revīzijas uzņēmumu publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu jomā ir panākt savstarpēju paļaušanos uz pārraudzības sistēmām, pamatojoties uz to līdzvērtību.

| (5) | Saskaņā ar 2002. gada Sarbanes-Oxley likumu (3) Amerikas Savienotajās Valstīs Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome apstiprina ārējo revidentu un revīzijas uzņēmumu reģistrāciju un pārbauda reģistrēto uzņēmumu revīzijas un kvalitātes kontroles sistēmas. Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržas komisijas kompetencē ir pārraudzīt Amerikas Savienoto Valstu Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības pārraudzības padomes darbības. Vērtspapīru un biržas komisija un Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības pārraudzības padome ir atbildīgas par revīzijas standartu pieņemšanu, izmeklēšanu un sankciju piemērošanu reģistrētiem valsts grāmatvedības uzņēmumiem un ar tiem saistītām personām par konkrētu noteikumu vai profesionālo standartu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 2002. gada Sarbanes-Oxley likumu (3) Amerikas Savienotajās Valstīs Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome apstiprina ārējo revidentu un revīzijas uzņēmumu reģistrāciju un pārbauda reģistrēto uzņēmumu revīzijas un kvalitātes kontroles sistēmas. Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržas komisijas kompetencē ir pārraudzīt Amerikas Savienoto Valstu Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības pārraudzības padomes darbības. Vērtspapīru un biržas komisija un Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības pārraudzības padome ir atbildīgas par revīzijas standartu pieņemšanu, izmeklēšanu un sankciju piemērošanu reģistrētiem valsts grāmatvedības uzņēmumiem un ar tiem saistītām personām par konkrētu noteikumu vai profesionālo standartu pārkāpumiem.

| (6) | Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komiteja saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 537/2014 (4) 30. panta 7. punkta c) apakšpunktu ir atkārtoti novērtējusi Amerikas Savienoto Valstu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmas, pamatojoties uz 2002. gada Sarbanes-Oxley likumu, kas kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1155 pieņemšanas nav būtiski mainījies. Ņemot vērā minēto tehnisko novērtējumu, Vērtspapīru un biržas komisijas un Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padomes revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmas joprojām atbilst prasībām, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2006/43/EK 29., 30. un 32. pantā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komiteja saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 537/2014 (4) 30. panta 7. punkta c) apakšpunktu ir atkārtoti novērtējusi Amerikas Savienoto Valstu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmas, pamatojoties uz 2002. gada Sarbanes-Oxley likumu, kas kopš Īstenošanas lēmuma (ES) 2016/1155 pieņemšanas nav būtiski mainījies. Ņemot vērā minēto tehnisko novērtējumu, Vērtspapīru un biržas komisijas un Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padomes revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmas joprojām atbilst prasībām, kas ir līdzvērtīgas Direktīvas 2006/43/EK 29., 30. un 32. pantā noteiktajām prasībām.

| (7) | Saskaņā ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1155 vairāku dalībvalstu kompetentās iestādes un Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes ir organizējušas kopīgas inspekcijas. Dažas dalībvalstu kompetentās iestādes ir īstenojušas daļēju paļaušanos, tostarp veicot kvalitātes kontroles pārbaudes, uz kurām Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome zināmā mērā paļaujas, un sadalot savā starpā dažas prioritāras lietu pārbaužu jomas. Attiecībā uz kapitāla tirgu darbību ir svarīgi, lai dalībvalstu kompetentās iestādes un Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes varētu turpināt labo sadarbību pēc 2022. gada 31. jūlija ar mērķi panākt savstarpēju paļaušanos uz otras puses pārraudzības sistēmām. Tomēr, tā kā nav pilnīgas paļaušanās un ņemot vērā to, ka Direktīvas 2006/43/EK 46. pantā paredzētās atkāpes pamatā ir savstarpīguma princips, šis lēmums būtu jāpiemēro ierobežotu laiku. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1155 vairāku dalībvalstu kompetentās iestādes un Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes ir organizējušas kopīgas inspekcijas. Dažas dalībvalstu kompetentās iestādes ir īstenojušas daļēju paļaušanos, tostarp veicot kvalitātes kontroles pārbaudes, uz kurām Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padome zināmā mērā paļaujas, un sadalot savā starpā dažas prioritāras lietu pārbaužu jomas. Attiecībā uz kapitāla tirgu darbību ir svarīgi, lai dalībvalstu kompetentās iestādes un Amerikas Savienoto Valstu kompetentās iestādes varētu turpināt labo sadarbību pēc 2022. gada 31. jūlija ar mērķi panākt savstarpēju paļaušanos uz otras puses pārraudzības sistēmām. Tomēr, tā kā nav pilnīgas paļaušanās un ņemot vērā to, ka Direktīvas 2006/43/EK 46. pantā paredzētās atkāpes pamatā ir savstarpīguma princips, šis lēmums būtu jāpiemēro ierobežotu laiku.

| (8) | Neatkarīgi no laika ierobežojuma Komisija, kurai palīdz Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komiteja, regulāri uzraudzīs tirgus norises, uzraudzības un tiesiskā regulējuma attīstību un uzraudzības sadarbības efektivitāti un pieredzi, tostarp progresu, lai panāktu savstarpēju paļaušanos uz otras puses pārraudzības sistēmām. Konkrētāk, Komisija var veikt šā lēmuma īpašu pārskatīšanu jebkurā laikā pirms tā piemērošanas perioda beigām, ja attiecīgā notikumu gaita liek atkārtoti novērtēt ar šo lēmumu piešķirto līdzvērtību. Šādas atkārtotas novērtēšanas rezultātā šis lēmums var tikt atcelts. |
| --- | --- |

(8)

Neatkarīgi no laika ierobežojuma Komisija, kurai palīdz Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komiteja, regulāri uzraudzīs tirgus norises, uzraudzības un tiesiskā regulējuma attīstību un uzraudzības sadarbības efektivitāti un pieredzi, tostarp progresu, lai panāktu savstarpēju paļaušanos uz otras puses pārraudzības sistēmām. Konkrētāk, Komisija var veikt šā lēmuma īpašu pārskatīšanu jebkurā laikā pirms tā piemērošanas perioda beigām, ja attiecīgā notikumu gaita liek atkārtoti novērtēt ar šo lēmumu piešķirto līdzvērtību. Šādas atkārtotas novērtēšanas rezultātā šis lēmums var tikt atcelts.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2006/43/EK 48. panta 1. punktu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2006/43/EK 48. panta 1. punktu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2006/43/EK 46. panta 1. punkta nolūkos uzskata, ka Amerikas Savienoto Valstu Vērtspapīru un biržas komisijas un Amerikas Savienoto Valstu Atklātu akciju sabiedrību grāmatvedības uzraudzības padomes revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmas atbilst prasībām, kas ir līdzvērtīgas minētās Direktīvas 29., 30. un 32. pantā noteiktajām prasībām.

2. pants

Šī lēmuma 1. pants neskar vienošanās par sadarbību starp dalībvalsts kompetentajām iestādēm un Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm par atsevišķām kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm.

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2022. gada 1. augusta līdz 2028. gada 31. jūlijam.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2022. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mairead MCGUINNESS

---

(1)  
  OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1155 (2016. gada 14. jūlijs) par Amerikas Savienoto Valstu revidentu un revīzijas struktūru publiskās pārraudzības, kvalitātes nodrošināšanas, izmeklēšanas un sankciju sistēmu līdzvērtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK (OV L 190, 15.7.2016., 80. lpp.).

2

(3)  Public Law 107–204, 30 July 2002, 116 Stat 745.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 537/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par īpašām prasībām attiecībā uz obligātajām revīzijām sabiedriskas nozīmes struktūrās un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2005/909/EK (OV L 158, 27.5.2014., 77. lpp.).

4

---