# Europeiska unionens L 206/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 206 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången8 augusti 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 206

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången8 augusti 2022

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2022/1369 av den 5 augusti 2022 om samordnade åtgärder för att minska efterfrågan på gas | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2022/1370 av den 5 augusti 2022 om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller gränsvärden för ochratoxin A i vissa livsmedel (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1371 av den 5 augusti 2022 om rättelse av vissa språkversioner av genomförandeförordning (EU) 2018/2066 om övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (
  1
  ) | 15 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1372 av den 5 augusti 2022 vad gäller tillfälliga åtgärder för att förhindra introduktion i, förflyttning och spridning samt uppförökning och frisläppning inom unionen av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) | 16 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1373 av den 5 augusti 2022 om godkännande för utsläppande på marknaden av järnhydroxidadipattartrat som ett nytt livsmedel och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 28 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1374 av den 5 augusti 2022 om godkännande av kaliumdiformiat som fodertillsats för avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor, och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 333/2012 (
  1
  ) | 35 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1375 av den 5 augusti 2022 om att inte godkänna etoxikin som fodertillsats i den funktionella gruppen antioxidanter och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2017/962 (
  1
  ) | 39 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1376 av den 26 juli 2022 om tillämpligheten av artikel 34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU på produktion och grossistförsäljning av el i Danmark
  (delgivet med nr C(2022)5046)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1377 av den 4 augusti 2022 om ändring av bilagan till beslut 2007/453/EG vad gäller Frankrikes BSE-status
  [delgivet med nr C(2022) 5507]

   (
  1
  ) | 51 |
| | | RIKTLINJER |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/1378 av den 28 juli 2022 om ändring av riktlinje 2008/596/EG om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar ECB/2008/5 (ECB/2022/28) | 55 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2022/1369 av den 5 augusti 2022 om samordnade åtgärder för att minska efterfrågan på gas

1

*

Kommissionens förordning (EU) 2022/1370 av den 5 augusti 2022 om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller gränsvärden för ochratoxin A i vissa livsmedel (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1371 av den 5 augusti 2022 om rättelse av vissa språkversioner av genomförandeförordning (EU) 2018/2066 om övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (
  1
  )

1

15

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1372 av den 5 augusti 2022 vad gäller tillfälliga åtgärder för att förhindra introduktion i, förflyttning och spridning samt uppförökning och frisläppning inom unionen av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield)

Meloidogyne graminicola

16

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1373 av den 5 augusti 2022 om godkännande för utsläppande på marknaden av järnhydroxidadipattartrat som ett nytt livsmedel och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (
  1
  )

1

28

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1374 av den 5 augusti 2022 om godkännande av kaliumdiformiat som fodertillsats för avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor, och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 333/2012 (
  1
  )

1

35

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1375 av den 5 augusti 2022 om att inte godkänna etoxikin som fodertillsats i den funktionella gruppen antioxidanter och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2017/962 (
  1
  )

1

39

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1376 av den 26 juli 2022 om tillämpligheten av artikel 34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU på produktion och grossistförsäljning av el i Danmark
  (delgivet med nr C(2022)5046)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2022)5046)

1

42

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1377 av den 4 augusti 2022 om ändring av bilagan till beslut 2007/453/EG vad gäller Frankrikes BSE-status
  [delgivet med nr C(2022) 5507]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2022) 5507]

1

51

RIKTLINJER

*

Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2022/1378 av den 28 juli 2022 om ändring av riktlinje 2008/596/EG om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar ECB/2008/5 (ECB/2022/28)

(ECB/2022/28)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 8.8.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/1369

av den 5 augusti 2022

om samordnade åtgärder för att minska efterfrågan på gas

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 122.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Ryska federationen – unionens viktigaste externa gasleverantör – har inlett en militär aggression mot Ukraina, som är en avtalsslutande part i energigemenskapen. Upptrappningen av den ryska militära aggressionen mot Ukraina sedan februari 2022 har lett till att gasleveranserna har minskat markant, i ett avsiktligt försök att använda gasförsörjning som ett politiskt vapen. Rörledningsflödena av gas från Ryssland via Belarus har upphört och gasleveranserna via Ukraina har stadigt minskat. De totala gasflödena från Ryssland är nu mindre än 30 % av de genomsnittliga gasflödena under perioden 2016–2021. Denna minskning av leveranserna har lett till rekordhöga och volatila energipriser, vilket bidrar till inflation och skapar en risk för ytterligare ekonomisk nedgång i Europa. |
| --- | --- |

(1)

Ryska federationen – unionens viktigaste externa gasleverantör – har inlett en militär aggression mot Ukraina, som är en avtalsslutande part i energigemenskapen. Upptrappningen av den ryska militära aggressionen mot Ukraina sedan februari 2022 har lett till att gasleveranserna har minskat markant, i ett avsiktligt försök att använda gasförsörjning som ett politiskt vapen. Rörledningsflödena av gas från Ryssland via Belarus har upphört och gasleveranserna via Ukraina har stadigt minskat. De totala gasflödena från Ryssland är nu mindre än 30 % av de genomsnittliga gasflödena under perioden 2016–2021. Denna minskning av leveranserna har lett till rekordhöga och volatila energipriser, vilket bidrar till inflation och skapar en risk för ytterligare ekonomisk nedgång i Europa.

| (2) | Mot denna bakgrund lade kommissionen, till följd av sitt meddelande av den 8 mars 2022 med titeln REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris, fram planen REPowerEU den 18 maj 2022 i syfte att få ett slut på unionens beroende av ryska fossila bränslen så snart som möjligt och allra senast 2027. För att uppnå detta mål innehåller planen REPowerEU åtgärder för energibesparingar och energieffektivitet samt förslag för en snabbare utbyggnad av ren energi för att ersätta fossila bränslen i bostäder, industrin och elproduktionen. Ytterligare åtgärder på försörjningssidan kan bland annat inbegripa bättre samordning av gasinköp och underlättande av europeiska gasmarknadsaktörers gemensamma inköp på den internationella gasmarknaden, samt bästa möjliga åtgärder för att bevara elproduktionskapacitet som inte är beroende av leveranser av importerad gas. |
| --- | --- |

(2)

Mot denna bakgrund lade kommissionen, till följd av sitt meddelande av den 8 mars 2022 med titeln REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris, fram planen REPowerEU den 18 maj 2022 i syfte att få ett slut på unionens beroende av ryska fossila bränslen så snart som möjligt och allra senast 2027. För att uppnå detta mål innehåller planen REPowerEU åtgärder för energibesparingar och energieffektivitet samt förslag för en snabbare utbyggnad av ren energi för att ersätta fossila bränslen i bostäder, industrin och elproduktionen. Ytterligare åtgärder på försörjningssidan kan bland annat inbegripa bättre samordning av gasinköp och underlättande av europeiska gasmarknadsaktörers gemensamma inköp på den internationella gasmarknaden, samt bästa möjliga åtgärder för att bevara elproduktionskapacitet som inte är beroende av leveranser av importerad gas.

| (3) | Unionen har vidtagit ytterligare åtgärder för att öka sin beredskapsnivå avseende avbrott i gasförsörjningen. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 (1) antogs för att säkerställa att de underjordiska lagren fylls på inför de kommande vintersäsongerna. |
| --- | --- |

(3)

Unionen har vidtagit ytterligare åtgärder för att öka sin beredskapsnivå avseende avbrott i gasförsörjningen. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 (1) antogs för att säkerställa att de underjordiska lagren fylls på inför de kommande vintersäsongerna.

| (4) | Kommissionen gjorde vidare ingående översyner av alla nationella krisplaner i februari 2022 och maj 2022 och har också genomfört ingående övervakning av försörjningstryggheten. De åtgärder som vidtagits av unionen sedan februari 2022 har utformats för att möjliggöra en total utfasning av rysk gas senast 2027 och för att minska riskerna vid ytterligare större avbrott i försörjningen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen gjorde vidare ingående översyner av alla nationella krisplaner i februari 2022 och maj 2022 och har också genomfört ingående övervakning av försörjningstryggheten. De åtgärder som vidtagits av unionen sedan februari 2022 har utformats för att möjliggöra en total utfasning av rysk gas senast 2027 och för att minska riskerna vid ytterligare större avbrott i försörjningen.

| (5) | Den senaste tidens eskalering av avbrotten i gasleveranserna från Ryssland pekar dock på en betydande risk för att de ryska gasleveranserna på ett plötsligt och ensidigt sätt kan komma att fullständigt upphöra inom en snar framtid. Unionen bör därför föregripa en sådan risk och i en anda av solidaritet förbereda sig för risken att gasleveranserna från Ryssland när som helst upphör helt. Det krävs omedelbara proaktiva åtgärder för att föregripa ytterligare störande åtgärder och stärka unionens motståndskraft mot framtida chocker. Genom samordnade åtgärder på unionsnivå går det att undvika att ett eventuellt avbrott i gasförsörjningen gör allvarlig skada för ekonomin och för medborgarna. |
| --- | --- |

(5)

Den senaste tidens eskalering av avbrotten i gasleveranserna från Ryssland pekar dock på en betydande risk för att de ryska gasleveranserna på ett plötsligt och ensidigt sätt kan komma att fullständigt upphöra inom en snar framtid. Unionen bör därför föregripa en sådan risk och i en anda av solidaritet förbereda sig för risken att gasleveranserna från Ryssland när som helst upphör helt. Det krävs omedelbara proaktiva åtgärder för att föregripa ytterligare störande åtgärder och stärka unionens motståndskraft mot framtida chocker. Genom samordnade åtgärder på unionsnivå går det att undvika att ett eventuellt avbrott i gasförsörjningen gör allvarlig skada för ekonomin och för medborgarna.

| (6) | Den nuvarande rättsliga ramen för försörjningstryggheten för gas i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 (2) beaktar inte i tillräcklig utsträckning avbrott i en större gasleverantörs försörjning som varar längre än 30 dagar. Avsaknaden av en rättslig ram för sådana avbrott gör att det finns en risk för att medlemsstaterna vidtar åtgärder utan samordning, vilket kan hota försörjningstryggheten i angränsande medlemsstater och lägga en ytterligare börda på industrin och konsumenterna i unionen. |
| --- | --- |

(6)

Den nuvarande rättsliga ramen för försörjningstryggheten för gas i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 (2) beaktar inte i tillräcklig utsträckning avbrott i en större gasleverantörs försörjning som varar längre än 30 dagar. Avsaknaden av en rättslig ram för sådana avbrott gör att det finns en risk för att medlemsstaterna vidtar åtgärder utan samordning, vilket kan hota försörjningstryggheten i angränsande medlemsstater och lägga en ytterligare börda på industrin och konsumenterna i unionen.

| (7) | I sin resolution av den 7 april 2022 om slutsatserna från Europeiska rådets möte av den 24–25 mars 2022 begärde Europaparlamentet att en plan skulle läggas fram för fortsatt garanterad energiförsörjning för unionen på kort sikt. Vid sina möten den 31 maj och den 23 juni 2022 bad Europeiska rådet kommissionen att lägga fram förslag för att utan dröjsmål förbättra beredskapen inför eventuella större försörjningsavbrott, i syfte att garantera energiförsörjning till överkomliga priser. Till följd av denna begäran av Europeiska rådet undersöker kommissionen tillsammans med unionens internationella partner olika sätt att dämpa de stigande energipriserna, inbegripet möjligheten att där så är lämpligt införa tillfälliga pristak. I enlighet med denna begäran fortsätter kommissionen också arbetet med att optimera den europeiska elmarknadens funktion, inbegripet gasprisernas effekter på den, så att den är bättre rustad att stå emot alltför stor prisvolatilitet i framtiden, ger el till överkomliga priser och är helt anpassad till ett energisystem där fossila bränslen fasats ut, samtidigt som man bevarar den inre marknadens integritet, upprätthåller incitamenten för den gröna omställningen, bevarar försörjningstryggheten och undviker oproportionerliga budgetkostnader. |
| --- | --- |

(7)

I sin resolution av den 7 april 2022 om slutsatserna från Europeiska rådets möte av den 24–25 mars 2022 begärde Europaparlamentet att en plan skulle läggas fram för fortsatt garanterad energiförsörjning för unionen på kort sikt. Vid sina möten den 31 maj och den 23 juni 2022 bad Europeiska rådet kommissionen att lägga fram förslag för att utan dröjsmål förbättra beredskapen inför eventuella större försörjningsavbrott, i syfte att garantera energiförsörjning till överkomliga priser. Till följd av denna begäran av Europeiska rådet undersöker kommissionen tillsammans med unionens internationella partner olika sätt att dämpa de stigande energipriserna, inbegripet möjligheten att där så är lämpligt införa tillfälliga pristak. I enlighet med denna begäran fortsätter kommissionen också arbetet med att optimera den europeiska elmarknadens funktion, inbegripet gasprisernas effekter på den, så att den är bättre rustad att stå emot alltför stor prisvolatilitet i framtiden, ger el till överkomliga priser och är helt anpassad till ett energisystem där fossila bränslen fasats ut, samtidigt som man bevarar den inre marknadens integritet, upprätthåller incitamenten för den gröna omställningen, bevarar försörjningstryggheten och undviker oproportionerliga budgetkostnader.

| (8) | Enligt artikel 122.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan rådet på förslag av kommissionen i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna besluta om lämpliga åtgärder med hänsyn till den ekonomiska situationen, särskilt om det uppstår allvarliga försörjningsproblem i fråga om vissa varor, särskilt på energiområdet. Risken för att de ryska gasleveranserna upphör fullständigt före slutet av 2022 utgör en sådan situation. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 122.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan rådet på förslag av kommissionen i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna besluta om lämpliga åtgärder med hänsyn till den ekonomiska situationen, särskilt om det uppstår allvarliga försörjningsproblem i fråga om vissa varor, särskilt på energiområdet. Risken för att de ryska gasleveranserna upphör fullständigt före slutet av 2022 utgör en sådan situation.

| (9) | Med tanke på den överhängande risken för avbrott i gasleveranserna till unionen bör medlemsstaterna vidta åtgärder nu för att minska sin efterfrågan inför vintersäsongen 2022–2023. En sådan frivillig minskning av efterfrågan skulle i synnerhet bidra till att fylla lagren, så att de inte är tömda i slutet av vintersäsongen 2022–2023 och skulle därmed göra det möjligt för medlemsstaterna att klara av eventuella köldknäppar i februari och mars 2023 och göra det lättare att fylla lagren för att säkerställa en tillräcklig försörjningstrygghet för vintersäsongen 2023–2024. En minskad efterfrågan på gas kommer också bidra till att säkerställa ett tillräckligt utbud och driva ner energipriserna, vilket gynnar konsumenterna i unionen. Åtgärder som vidtas på unionsnivå för att minska efterfrågan skulle därför gynna alla medlemsstater genom att minska risken för mer betydande inverkan på deras ekonomier. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på den överhängande risken för avbrott i gasleveranserna till unionen bör medlemsstaterna vidta åtgärder nu för att minska sin efterfrågan inför vintersäsongen 2022–2023. En sådan frivillig minskning av efterfrågan skulle i synnerhet bidra till att fylla lagren, så att de inte är tömda i slutet av vintersäsongen 2022–2023 och skulle därmed göra det möjligt för medlemsstaterna att klara av eventuella köldknäppar i februari och mars 2023 och göra det lättare att fylla lagren för att säkerställa en tillräcklig försörjningstrygghet för vintersäsongen 2023–2024. En minskad efterfrågan på gas kommer också bidra till att säkerställa ett tillräckligt utbud och driva ner energipriserna, vilket gynnar konsumenterna i unionen. Åtgärder som vidtas på unionsnivå för att minska efterfrågan skulle därför gynna alla medlemsstater genom att minska risken för mer betydande inverkan på deras ekonomier.

| (10) | Volymen av den frivilliga minskningen av efterfrågan tar hänsyn till de volymer av gasefterfrågan som skulle riskera att inte levereras i händelse av ett fullständigt avbrott i de ryska gasleveranserna. Minskningsinsatsen bör vara densamma för alla medlemsstater, på grundval av en jämförelse med varje medlemsstats genomsnittliga förbrukning under de senaste fem åren. |
| --- | --- |

(10)

Volymen av den frivilliga minskningen av efterfrågan tar hänsyn till de volymer av gasefterfrågan som skulle riskera att inte levereras i händelse av ett fullständigt avbrott i de ryska gasleveranserna. Minskningsinsatsen bör vara densamma för alla medlemsstater, på grundval av en jämförelse med varje medlemsstats genomsnittliga förbrukning under de senaste fem åren.

| (11) | Det är möjligt att åtgärder för frivillig minskning av efterfrågan inte i sig räcker till för att säkerställa försörjningstryggheten och marknadens funktion. I syfte att snabbt hantera de specifika utmaningarna med den pågående och förväntade allvarliga förvärringen av gasförsörjningsbristerna och undvika snedvridningar mellan medlemsstaterna, bör därför ett nytt instrument inrättas som gör det möjligt att kräva att alla medlemsstater minskar efterfrågan på gas. Det bör kunna tas i bruk i tillräckligt god tid före hösten 2022. Inom ramen för ett sådant instrument skulle rådet, på förslag av kommissionen, genom ett genomförandebeslut kunna tillkännage unionsberedskap. Genom att rådet ges genomförandebefogenhet tas tillräcklig hänsyn till den politiska karaktären av beslutet att utlösa en skyldighet att minska efterfrågan i hela unionen och till dess övergripande konsekvenser för medlemsstaterna. Innan kommissionen lägger fram ett sådant förslag bör den samråda med de berörda riskgrupper som anges i bilaga I till förordning (EU) 2017/1938 (riskgrupper) och den grupp för samordning av gasförsörjningen som inrättades genom den förordningen. Unionsberedskap bör endast tillkännages om åtgärderna för frivillig minskning av efterfrågan visar sig vara otillräckliga för att hantera risken för en allvarlig försörjningsbrist. Fem eller flera behöriga myndigheter i medlemsstater som har tillkännagett nationell beredskap enligt artikel 11.1 b i förordning (EU) 2017/1938 bör ges möjlighet att begära att kommissionen lägger fram ett förslag för rådet om att tillkännage unionsberedskap. |
| --- | --- |

(11)

Det är möjligt att åtgärder för frivillig minskning av efterfrågan inte i sig räcker till för att säkerställa försörjningstryggheten och marknadens funktion. I syfte att snabbt hantera de specifika utmaningarna med den pågående och förväntade allvarliga förvärringen av gasförsörjningsbristerna och undvika snedvridningar mellan medlemsstaterna, bör därför ett nytt instrument inrättas som gör det möjligt att kräva att alla medlemsstater minskar efterfrågan på gas. Det bör kunna tas i bruk i tillräckligt god tid före hösten 2022. Inom ramen för ett sådant instrument skulle rådet, på förslag av kommissionen, genom ett genomförandebeslut kunna tillkännage unionsberedskap. Genom att rådet ges genomförandebefogenhet tas tillräcklig hänsyn till den politiska karaktären av beslutet att utlösa en skyldighet att minska efterfrågan i hela unionen och till dess övergripande konsekvenser för medlemsstaterna. Innan kommissionen lägger fram ett sådant förslag bör den samråda med de berörda riskgrupper som anges i bilaga I till förordning (EU) 2017/1938 (riskgrupper) och den grupp för samordning av gasförsörjningen som inrättades genom den förordningen. Unionsberedskap bör endast tillkännages om åtgärderna för frivillig minskning av efterfrågan visar sig vara otillräckliga för att hantera risken för en allvarlig försörjningsbrist. Fem eller flera behöriga myndigheter i medlemsstater som har tillkännagett nationell beredskap enligt artikel 11.1 b i förordning (EU) 2017/1938 bör ges möjlighet att begära att kommissionen lägger fram ett förslag för rådet om att tillkännage unionsberedskap.

| (12) | Unionsberedskapen bör fungera som en för unionen särskild krisnivå som utlöser en obligatorisk minskning av efterfrågan, oberoende av de nationella krisnivåerna enligt artikel 11.1 i förordning (EU) 2017/1938. När unionsberedskap har tillkännagetts bör medlemsstaterna minska sin gasförbrukning inom en i förväg fastställd period. Volymen av den obligatoriska minskningen av efterfrågan tar hänsyn till de volymer av gasefterfrågan som kan vara i riskzonen i händelse av ett fullständigt avbrott i de ryska gasleveranserna till unionen och bör ta full hänsyn till minskningar av efterfrågan som redan uppnåtts. Volymen av den obligatoriska minskningen av efterfrågan bör även ta hänsyn till den fyllnadsnivå som rapporterats enligt artikel 6d.1 och 6d.2 i förordning (EU) 2017/1938, utvecklingen i fråga om diversifiering av gaskällor, inbegripet leveranser av flytande naturgas (LNG) och utvecklingen av utbytbarheten mellan bränslen i unionen. |
| --- | --- |

(12)

Unionsberedskapen bör fungera som en för unionen särskild krisnivå som utlöser en obligatorisk minskning av efterfrågan, oberoende av de nationella krisnivåerna enligt artikel 11.1 i förordning (EU) 2017/1938. När unionsberedskap har tillkännagetts bör medlemsstaterna minska sin gasförbrukning inom en i förväg fastställd period. Volymen av den obligatoriska minskningen av efterfrågan tar hänsyn till de volymer av gasefterfrågan som kan vara i riskzonen i händelse av ett fullständigt avbrott i de ryska gasleveranserna till unionen och bör ta full hänsyn till minskningar av efterfrågan som redan uppnåtts. Volymen av den obligatoriska minskningen av efterfrågan bör även ta hänsyn till den fyllnadsnivå som rapporterats enligt artikel 6d.1 och 6d.2 i förordning (EU) 2017/1938, utvecklingen i fråga om diversifiering av gaskällor, inbegripet leveranser av flytande naturgas (LNG) och utvecklingen av utbytbarheten mellan bränslen i unionen.

| (13) | Minskningar av efterfrågan som uppnåtts av medlemsstaterna innan unionsberedskapen tillkännagetts kommer att avspeglas i volymen av den obligatoriska minskningen av efterfrågan. |
| --- | --- |

(13)

Minskningar av efterfrågan som uppnåtts av medlemsstaterna innan unionsberedskapen tillkännagetts kommer att avspeglas i volymen av den obligatoriska minskningen av efterfrågan.

| (14) | Med tanke på de betydande snedvridningar av den inre marknaden som sannolikt kommer att uppstå om medlemsstaterna utan samordning reagerar på ett potentiellt eller faktiskt ytterligare avbrott i de ryska gasleveranserna, är det mycket viktigt att alla medlemsstater minskar sin efterfrågan på gas i en anda av solidaritet. Alla medlemsstater bör därför uppnå målen för frivillig och obligatorisk minskning av efterfrågan. Även om vissa medlemsstater kan vara mer utsatta för effekterna av ett avbrott i de ryska gasleveranserna än andra, kan alla medlemsstater påverkas negativt och bidra till att begränsa den ekonomiska skada som orsakas av ett sådant avbrott, om det så sker i form av att frigöra ytterligare volymer av gas i rörledning eller LNG-last som kan användas av medlemsstater med betydande gasunderskott, genom den positiva effekt på gaspriserna som en minskning av efterfrågan sannolikt kommer att ha eller genom att undvika marknadssnedvridningar genom osamordnade och motstridiga åtgärder för att minska efterfrågan. Denna förordning återspeglar därför principen om energisolidaritet, som domstolen nyligen har bekräftat som en grundläggande princip i unionsrätten (3). |
| --- | --- |

(14)

Med tanke på de betydande snedvridningar av den inre marknaden som sannolikt kommer att uppstå om medlemsstaterna utan samordning reagerar på ett potentiellt eller faktiskt ytterligare avbrott i de ryska gasleveranserna, är det mycket viktigt att alla medlemsstater minskar sin efterfrågan på gas i en anda av solidaritet. Alla medlemsstater bör därför uppnå målen för frivillig och obligatorisk minskning av efterfrågan. Även om vissa medlemsstater kan vara mer utsatta för effekterna av ett avbrott i de ryska gasleveranserna än andra, kan alla medlemsstater påverkas negativt och bidra till att begränsa den ekonomiska skada som orsakas av ett sådant avbrott, om det så sker i form av att frigöra ytterligare volymer av gas i rörledning eller LNG-last som kan användas av medlemsstater med betydande gasunderskott, genom den positiva effekt på gaspriserna som en minskning av efterfrågan sannolikt kommer att ha eller genom att undvika marknadssnedvridningar genom osamordnade och motstridiga åtgärder för att minska efterfrågan. Denna förordning återspeglar därför principen om energisolidaritet, som domstolen nyligen har bekräftat som en grundläggande princip i unionsrätten (3).

| (15) | Vissa medlemsstater har dock inte möjlighet att frigöra betydande volymer av rörledningsgas till förmån för andra medlemsstater, på grund av sin specifika geografiska eller fysiska situation, såsom att de inte är synkroniserade med det europeiska elsystemet eller saknar direkt sammanlänkning med en annan medlemsstats sammanlänkade gassystem. Medlemsstaterna bör därför ges möjlighet att åberopa en eller flera grunder för att begränsa sina skyldigheter till obligatorisk minskning av efterfrågan. De berörda medlemsstaterna bör åta sig att göra sitt yttersta för att undanröja sammanlänkningsunderskottet så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(15)

Vissa medlemsstater har dock inte möjlighet att frigöra betydande volymer av rörledningsgas till förmån för andra medlemsstater, på grund av sin specifika geografiska eller fysiska situation, såsom att de inte är synkroniserade med det europeiska elsystemet eller saknar direkt sammanlänkning med en annan medlemsstats sammanlänkade gassystem. Medlemsstaterna bör därför ges möjlighet att åberopa en eller flera grunder för att begränsa sina skyldigheter till obligatorisk minskning av efterfrågan. De berörda medlemsstaterna bör åta sig att göra sitt yttersta för att undanröja sammanlänkningsunderskottet så snart som möjligt.

| (16) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 (4) inrättas en ram för medlemsstaternas och berörda intressenters samarbete i en regional miljö för att utveckla mer sammankopplade energinät i syfte, i synnerhet, att ansluta regioner som för närvarande är isolerade från de europeiska energimarknaderna och att stärka befintliga och främja nya gränsöverskridande sammanlänkningar. Gränsöverskridande sammanlänkningar bidrar i hög grad till försörjningstryggheten. Mot bakgrund av det nuvarande avbrottet i gasleveranserna från Ryssland spelar sådana gränsöverskridande sammanlänkningar en nyckelroll när det gäller att i en anda av solidaritet säkerställa den inre energimarknadens funktion och distribuera gas till andra medlemsstater. I detta sammanhang bör medlemsstaterna fortsätta sina ansträngningar för att förbättra integreringen av sina nät genom att bedöma den potentiella ökningen av ny gränsöverskridande sammanlänkningskapacitet i linje med målen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/869 (5). |
| --- | --- |

(16)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 (4) inrättas en ram för medlemsstaternas och berörda intressenters samarbete i en regional miljö för att utveckla mer sammankopplade energinät i syfte, i synnerhet, att ansluta regioner som för närvarande är isolerade från de europeiska energimarknaderna och att stärka befintliga och främja nya gränsöverskridande sammanlänkningar. Gränsöverskridande sammanlänkningar bidrar i hög grad till försörjningstryggheten. Mot bakgrund av det nuvarande avbrottet i gasleveranserna från Ryssland spelar sådana gränsöverskridande sammanlänkningar en nyckelroll när det gäller att i en anda av solidaritet säkerställa den inre energimarknadens funktion och distribuera gas till andra medlemsstater. I detta sammanhang bör medlemsstaterna fortsätta sina ansträngningar för att förbättra integreringen av sina nät genom att bedöma den potentiella ökningen av ny gränsöverskridande sammanlänkningskapacitet i linje med målen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/869 (5).

| (17) | För att underlätta medlemsstaternas ansträngningar att fullgöra målen i förordning (EU) 2022/1032 vad gäller gaslagring bör även den volym av gas som medlemsstaterna använder för lagring utöver delmålet för den 1 augusti 2022 beaktas vid fastställandet av volymen av deras obligatoriska minskning av efterfrågan. |
| --- | --- |

(17)

För att underlätta medlemsstaternas ansträngningar att fullgöra målen i förordning (EU) 2022/1032 vad gäller gaslagring bör även den volym av gas som medlemsstaterna använder för lagring utöver delmålet för den 1 augusti 2022 beaktas vid fastställandet av volymen av deras obligatoriska minskning av efterfrågan.

| (18) | För att ta tillräcklig hänsyn till det höga beroendet av gas inom medlemsstaternas kritiska industrier bör medlemsstaterna dessutom kunna utesluta gasförbrukningen inom dessa industrier när de fastställer volymen av sin obligatoriska minskning av efterfrågan. Kommissionens övervakning bör säkerställa att nationella begränsningar inte leder till otillbörliga snedvridningar av den inre marknaden. Medlemsstaterna bör också kunna begränsa volymen av sin obligatoriska minskning av efterfrågan om en sådan begränsning är nödvändig för att maximera gasleveranserna till andra medlemsstater och om de kan styrka att deras kapacitet för sammanlänkning för kommersiell export till andra medlemsstater eller deras inhemska LNG-infrastruktur används i största möjliga utsträckning för att omdirigera gas till andra medlemsstater. Kommissionen bör övervaka att villkoren för tillämpning av dessa undantag är uppfyllda. |
| --- | --- |

(18)

För att ta tillräcklig hänsyn till det höga beroendet av gas inom medlemsstaternas kritiska industrier bör medlemsstaterna dessutom kunna utesluta gasförbrukningen inom dessa industrier när de fastställer volymen av sin obligatoriska minskning av efterfrågan. Kommissionens övervakning bör säkerställa att nationella begränsningar inte leder till otillbörliga snedvridningar av den inre marknaden. Medlemsstaterna bör också kunna begränsa volymen av sin obligatoriska minskning av efterfrågan om en sådan begränsning är nödvändig för att maximera gasleveranserna till andra medlemsstater och om de kan styrka att deras kapacitet för sammanlänkning för kommersiell export till andra medlemsstater eller deras inhemska LNG-infrastruktur används i största möjliga utsträckning för att omdirigera gas till andra medlemsstater. Kommissionen bör övervaka att villkoren för tillämpning av dessa undantag är uppfyllda.

| (19) | Medlemsstaterna bör, när det gäller särskilda efterfrågeförhållanden från sammanlänkade medlemsstater, tillfälligt kunna begränsa den obligatoriska minskningen av efterfrågan när så krävs för att säkerställa försörjningstryggheten för energi, bland annat när en medlemsstat står inför en elkris i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/941 (6). Hänsyn bör också tas till lagringskapaciteten och den lagringsnivå som överstiger delmålet i bilaga Ia till förordning (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterna bör, när det gäller särskilda efterfrågeförhållanden från sammanlänkade medlemsstater, tillfälligt kunna begränsa den obligatoriska minskningen av efterfrågan när så krävs för att säkerställa försörjningstryggheten för energi, bland annat när en medlemsstat står inför en elkris i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/941 (6). Hänsyn bör också tas till lagringskapaciteten och den lagringsnivå som överstiger delmålet i bilaga Ia till förordning (EU) 2017/1938.

| (20) | Medlemsstaterna bör fritt kunna välja lämpliga åtgärder för att uppnå en minskning av efterfrågan. När medlemsstaterna fastställer lämpliga åtgärder för att minska efterfrågan och prioriterar kundgrupper bör de överväga att använda sig av de åtgärder som anges i kommissionens meddelande av den 20 juli 2022 med titeln Spara gas för en trygg vinter. Medlemsstaterna bör särskilt överväga ekonomiskt effektiva åtgärder såsom auktioner eller anbudssystem, genom vilka de kan stimulera minskad konsumtion på ett ekonomiskt effektivt sätt. De åtgärder som vidtas på nationell nivå kan också omfatta ekonomiska incitament eller kompensation till berörda marknadsaktörer. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterna bör fritt kunna välja lämpliga åtgärder för att uppnå en minskning av efterfrågan. När medlemsstaterna fastställer lämpliga åtgärder för att minska efterfrågan och prioriterar kundgrupper bör de överväga att använda sig av de åtgärder som anges i kommissionens meddelande av den 20 juli 2022 med titeln Spara gas för en trygg vinter. Medlemsstaterna bör särskilt överväga ekonomiskt effektiva åtgärder såsom auktioner eller anbudssystem, genom vilka de kan stimulera minskad konsumtion på ett ekonomiskt effektivt sätt. De åtgärder som vidtas på nationell nivå kan också omfatta ekonomiska incitament eller kompensation till berörda marknadsaktörer.

| (21) | Alla åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att uppnå en minskning av efterfrågan måste vara förenliga med unionsrätten, särskilt förordning (EU) 2017/1938. I synnerhet bör sådana åtgärder vara nödvändiga, tydligt definierade, transparenta, proportionella, icke-diskriminerande och kontrollerbara, och bör inte i onödan snedvrida konkurrensen eller hindra att den inre gasmarknaden fungerar som den ska eller äventyra försörjningstryggheten för gas i andra medlemsstater eller i unionen. Det är nödvändigt att beakta skyddade kunders intressen även när det gäller gasförsörjningen till centraliserade värmesystem i händelse av en försörjningskris. |
| --- | --- |

(21)

Alla åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att uppnå en minskning av efterfrågan måste vara förenliga med unionsrätten, särskilt förordning (EU) 2017/1938. I synnerhet bör sådana åtgärder vara nödvändiga, tydligt definierade, transparenta, proportionella, icke-diskriminerande och kontrollerbara, och bör inte i onödan snedvrida konkurrensen eller hindra att den inre gasmarknaden fungerar som den ska eller äventyra försörjningstryggheten för gas i andra medlemsstater eller i unionen. Det är nödvändigt att beakta skyddade kunders intressen även när det gäller gasförsörjningen till centraliserade värmesystem i händelse av en försörjningskris.

| (22) | För att säkerställa att åtgärder för att minska efterfrågan genomförs på ett samordnat sätt bör medlemsstaterna upprätta regelbundet samarbete inom var och en av de berörda riskgrupperna. Medlemsstaterna får komma överens om de samordningsåtgärder som är bäst lämpade i en viss region. Kommissionen och gruppen för samordning av gasförsörjningen bör kunna få en överblick över de nationella åtgärder som medlemsstaterna genomfört och utbyta bästa praxis för samordning av åtgärder inom riskgrupperna. Medlemsstaterna bör också använda andra organ för att samordna sina åtgärder. |
| --- | --- |

(22)

För att säkerställa att åtgärder för att minska efterfrågan genomförs på ett samordnat sätt bör medlemsstaterna upprätta regelbundet samarbete inom var och en av de berörda riskgrupperna. Medlemsstaterna får komma överens om de samordningsåtgärder som är bäst lämpade i en viss region. Kommissionen och gruppen för samordning av gasförsörjningen bör kunna få en överblick över de nationella åtgärder som medlemsstaterna genomfört och utbyta bästa praxis för samordning av åtgärder inom riskgrupperna. Medlemsstaterna bör också använda andra organ för att samordna sina åtgärder.

| (23) | För att säkerställa att de nationella krisplanerna återspeglar de åtgärder för frivillig eller obligatorisk minskning av efterfrågan som fastställs i denna förordning bör den behöriga myndigheten i varje medlemsstat vidta nödvändiga åtgärder för att uppdatera den nationella krisplan som inrättats enligt artikel 8 i förordning (EU) 2017/1938 senast den 31 oktober 2022. Med tanke på den begränsade tidsramen för den uppdateringen bör samordningsförfarandena enligt artikel 8.6–8.11 i förordning (EU) 2017/1938 inte tillämpas. Varje medlemsstat bör dock samråda med andra medlemsstater om uppdateringen av sin nationella krisplan. Kommissionen bör sammankalla riskgrupperna, gruppen för samordning av gasförsörjningen eller andra berörda organ för att diskutera potentiella frågor som rör åtgärder för att minska efterfrågan. |
| --- | --- |

(23)

För att säkerställa att de nationella krisplanerna återspeglar de åtgärder för frivillig eller obligatorisk minskning av efterfrågan som fastställs i denna förordning bör den behöriga myndigheten i varje medlemsstat vidta nödvändiga åtgärder för att uppdatera den nationella krisplan som inrättats enligt artikel 8 i förordning (EU) 2017/1938 senast den 31 oktober 2022. Med tanke på den begränsade tidsramen för den uppdateringen bör samordningsförfarandena enligt artikel 8.6–8.11 i förordning (EU) 2017/1938 inte tillämpas. Varje medlemsstat bör dock samråda med andra medlemsstater om uppdateringen av sin nationella krisplan. Kommissionen bör sammankalla riskgrupperna, gruppen för samordning av gasförsörjningen eller andra berörda organ för att diskutera potentiella frågor som rör åtgärder för att minska efterfrågan.

| (24) | Regelbunden och ändamålsenlig övervakning och rapportering är viktiga för att bedöma medlemsstaternas framsteg med att genomföra åtgärderna för frivillig och obligatorisk minskning av efterfrågan, och för att mäta dessa åtgärders sociala och ekonomiska inverkan liksom hur de påverkar sysselsättningen. Varje medlemsstats behöriga myndighet eller en annan enhet som utsetts av medlemsstaten bör övervaka den minskning av efterfrågan som uppnåtts på dess territorium och regelbundet rapportera resultaten till kommissionen. Gruppen för samordning av gasförsörjningen bör bistå kommissionen i övervakningen av fullgörandet av skyldigheterna att minska efterfrågan. |
| --- | --- |

(24)

Regelbunden och ändamålsenlig övervakning och rapportering är viktiga för att bedöma medlemsstaternas framsteg med att genomföra åtgärderna för frivillig och obligatorisk minskning av efterfrågan, och för att mäta dessa åtgärders sociala och ekonomiska inverkan liksom hur de påverkar sysselsättningen. Varje medlemsstats behöriga myndighet eller en annan enhet som utsetts av medlemsstaten bör övervaka den minskning av efterfrågan som uppnåtts på dess territorium och regelbundet rapportera resultaten till kommissionen. Gruppen för samordning av gasförsörjningen bör bistå kommissionen i övervakningen av fullgörandet av skyldigheterna att minska efterfrågan.

| (25) | För att hindra betydande ekonomisk skada för unionen som helhet är det viktigt att varje medlemsstat minskar sin efterfrågan efter det att unionsberedskap har tillkännagetts. Denna minskning kommer att säkerställa att det finns tillräckligt med gas för alla, även under vintern. Minskningen av efterfrågan runtom i unionen är ett uttryck för solidaritetsprincipen, som fastställs i fördraget. Det är därför motiverat att kommissionen strikt övervakar att medlemsstaterna genomför de obligatoriska minskningarna av efterfrågan. Om kommissionen upptäcker en risk för att en medlemsstat eventuellt inte kan fullgöra sin skyldighet till obligatorisk minskning av efterfrågan, bör kommissionen kunna begära att den medlemsstaten lämnar in en plan med en strategi och åtgärder för hur den obligatoriska minskningen av efterfrågan faktiskt ska uppnås. Den medlemsstaten bör ta vederbörlig hänsyn till kommissionens eventuella kommentarer och förslag avseende den planen. |
| --- | --- |

(25)

För att hindra betydande ekonomisk skada för unionen som helhet är det viktigt att varje medlemsstat minskar sin efterfrågan efter det att unionsberedskap har tillkännagetts. Denna minskning kommer att säkerställa att det finns tillräckligt med gas för alla, även under vintern. Minskningen av efterfrågan runtom i unionen är ett uttryck för solidaritetsprincipen, som fastställs i fördraget. Det är därför motiverat att kommissionen strikt övervakar att medlemsstaterna genomför de obligatoriska minskningarna av efterfrågan. Om kommissionen upptäcker en risk för att en medlemsstat eventuellt inte kan fullgöra sin skyldighet till obligatorisk minskning av efterfrågan, bör kommissionen kunna begära att den medlemsstaten lämnar in en plan med en strategi och åtgärder för hur den obligatoriska minskningen av efterfrågan faktiskt ska uppnås. Den medlemsstaten bör ta vederbörlig hänsyn till kommissionens eventuella kommentarer och förslag avseende den planen.

| (26) | Eftersom solidaritetsprincipen ger varje medlemsstat rätt att få stöd av angränsande medlemsstater under vissa omständigheter, bör medlemsstater som begär sådant stöd också agera i en anda av solidaritet när det gäller att minska sin inhemska efterfrågan på gas. När medlemsstaterna begär en solidaritetsåtgärd enligt artikel 13 i förordning (EU) 2017/1938 bör de därför ha genomfört alla lämpliga åtgärder för att minska efterfrågan på gas. Kommissionen bör kunna begära att den medlemsstat som begär en solidaritetsåtgärd lämnar in en plan med åtgärder för hur eventuella ytterligare minskningar av efterfrågan ska uppnås. Den medlemsstaten bör ta vederbörlig hänsyn till kommissionens yttrande. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom solidaritetsprincipen ger varje medlemsstat rätt att få stöd av angränsande medlemsstater under vissa omständigheter, bör medlemsstater som begär sådant stöd också agera i en anda av solidaritet när det gäller att minska sin inhemska efterfrågan på gas. När medlemsstaterna begär en solidaritetsåtgärd enligt artikel 13 i förordning (EU) 2017/1938 bör de därför ha genomfört alla lämpliga åtgärder för att minska efterfrågan på gas. Kommissionen bör kunna begära att den medlemsstat som begär en solidaritetsåtgärd lämnar in en plan med åtgärder för hur eventuella ytterligare minskningar av efterfrågan ska uppnås. Den medlemsstaten bör ta vederbörlig hänsyn till kommissionens yttrande.

| (27) | Kommissionen bör regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen bör regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning.

| (28) | Med tanke på den överhängande fara för försörjningstryggheten för gas som den ryska militära aggressionen mot Ukraina medför bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(28)

Med tanke på den överhängande fara för försörjningstryggheten för gas som den ryska militära aggressionen mot Ukraina medför bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt.

| (29) | Med tanke på att de åtgärder som anges i denna förordning är exceptionella bör denna förordning tillämpas i ett år efter dess ikraftträdande. Senast den 1 maj 2023 bör kommissionen rapportera till rådet om hur den fungerar och får, om så är lämpligt, föreslå att dess tillämpningsperiod förlängs. |
| --- | --- |

(29)

Med tanke på att de åtgärder som anges i denna förordning är exceptionella bör denna förordning tillämpas i ett år efter dess ikraftträdande. Senast den 1 maj 2023 bör kommissionen rapportera till rådet om hur den fungerar och får, om så är lämpligt, föreslå att dess tillämpningsperiod förlängs.

| (30) | Eftersom målet för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom målet för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

I denna förordning fastställs regler för att hantera en situation med allvarliga problem med försörjningstryggheten för gas, i syfte att i en anda av solidaritet trygga unionens gasförsörjning. Dessa regler omfattar förbättrad samordning och övervakning av samt rapportering om nationella åtgärder för att minska efterfrågan på gas och en möjlighet för rådet att, på förslag från kommissionen, tillkännage den för unionen särskilda krisnivån unionsberedskap, vilket utlöser en unionsomfattande skyldighet till obligatorisk minskning av efterfrågan.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | behörig myndighet: en nationell statlig myndighet eller nationell tillsynsmyndighet som har utsetts av en medlemsstat för att säkerställa genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i förordning (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

1.

behörig myndighet: en nationell statlig myndighet eller nationell tillsynsmyndighet som har utsetts av en medlemsstat för att säkerställa genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i förordning (EU) 2017/1938.

behörig myndighet

| 2. | unionsberedskap: en för unionen särskild krisnivå som utlöser en obligatorisk minskning av efterfrågan och som inte är kopplad till någon av krisnivåerna i artikel 11.1 i förordning (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

2.

unionsberedskap: en för unionen särskild krisnivå som utlöser en obligatorisk minskning av efterfrågan och som inte är kopplad till någon av krisnivåerna i artikel 11.1 i förordning (EU) 2017/1938.

unionsberedskap

| 3. | gasförbrukning: den totala försörjningen av naturgas för verksamheter på en medlemsstats territorium, inklusive den slutliga förbrukningen för hushåll, industri och elproduktion, men exklusive bland annat gas som används för att fylla lagren, i enlighet med definitionen för försörjning, omvandling och förbrukning av gas (supply, transformation and consumption of gas) som används av kommissionen (Eurostat). |
| --- | --- |

3.

gasförbrukning: den totala försörjningen av naturgas för verksamheter på en medlemsstats territorium, inklusive den slutliga förbrukningen för hushåll, industri och elproduktion, men exklusive bland annat gas som används för att fylla lagren, i enlighet med definitionen för försörjning, omvandling och förbrukning av gas (supply, transformation and consumption of gas) som används av kommissionen (Eurostat).

gasförbrukning

försörjning, omvandling och förbrukning av gas

supply, transformation and consumption of gas

| 4. | råvara: annan användning av naturgas än för energi enligt kommissionens (Eurostat) energibalanser. |
| --- | --- |

4.

råvara: annan användning av naturgas än för energi enligt kommissionens (Eurostat) energibalanser.

råvara

annan användning av naturgas än för energi

| 5. | referensgasförbrukning: volymen av en medlemsstats genomsnittliga gasförbrukning under referensperioden; för medlemsstater där gasförbrukningen ökade med minst 8 % under perioden 1 augusti 2021–31 mars 2022 jämfört med den genomsnittliga gasförbrukningen under referensperioden, avses med referensgasförbrukning endast volymen av gasförbrukning under perioden 1 augusti 2021–31 mars 2022. |
| --- | --- |

5.

referensgasförbrukning: volymen av en medlemsstats genomsnittliga gasförbrukning under referensperioden; för medlemsstater där gasförbrukningen ökade med minst 8 % under perioden 1 augusti 2021–31 mars 2022 jämfört med den genomsnittliga gasförbrukningen under referensperioden, avses med referensgasförbrukning endast volymen av gasförbrukning under perioden 1 augusti 2021–31 mars 2022.

referensgasförbrukning

referensgasförbrukning

| 6. | referensperiod: perioderna mellan den 1 augusti och den 31 mars under de fem på varandra följande år som föregår dagen för denna förordnings ikraftträdande, från och med perioden 1 augusti 2017–31 mars 2018. |
| --- | --- |

6.

referensperiod: perioderna mellan den 1 augusti och den 31 mars under de fem på varandra följande år som föregår dagen för denna förordnings ikraftträdande, från och med perioden 1 augusti 2017–31 mars 2018.

referensperiod

| 7. | delmål: delmålet enligt bilaga Ia till förordning (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

7.

delmål: delmålet enligt bilaga Ia till förordning (EU) 2017/1938.

delmål

Artikel 3

Frivillig minskning av efterfrågan

Medlemsstaterna ska göra sitt yttersta för att under perioden 1 augusti 2022–31 mars 2023 minska sin gasförbrukning med minst 15 % jämfört med sin genomsnittliga gasförbrukning under perioden 1 augusti–31 mars under de fem på varandra följande år som föregår dagen för denna förordnings ikraftträdande (frivillig minskning av efterfrågan). Artiklarna 6, 7 och 8 ska tillämpas på dessa åtgärder för frivillig minskning av efterfrågan.

frivillig minskning av efterfrågan

Artikel 4

Rådets tillkännagivande av unionsberedskap

1.   Rådet får, på förslag från kommissionen, genom ett genomförandebeslut tillkännage unionsberedskap.

2.   Kommissionen ska lägga fram ett förslag om sådan unionsberedskap om den anser att det finns en betydande risk för allvarlig gasförsörjningsbrist eller om en exceptionellt hög efterfrågan på gas uppstår, för vilka åtgärderna i artikel 3 inte är tillräckliga och vilken leder till en betydande försämring av gasförsörjningssituationen i unionen, men där marknaden kan hantera avbrottet utan att det finns behov av att tillgripa icke marknadsbaserade åtgärder.

3.   Kommissionen ska också lägga fram ett förslag för rådet om tillkännagivande av unionsberedskap om minst fem behöriga myndigheter som har tillkännagett en nationell beredskapsnivå enligt artikel 11.1 b i förordning (EU) 2017/1938 så begär.

4.   Rådet får med kvalificerad majoritet ändra kommissionens förslag.

5.   Innan kommissionen lägger fram ett förslag för rådet om att tillkännage unionsberedskap ska den samråda med de berörda riskgrupper som anges i bilaga I till förordning (EU) 2017/1938 (riskgrupper), och den grupp för samordning av gasförsörjningen som inrättades genom artikel 4 i den förordningen.

6.   Rådet får, på förslag från kommissionen, genom ett genomförandebeslut, tillkännage att unionsberedskapen och skyldigheterna enligt artikel 5 upphör. Kommissionen ska lägga fram ett förslag om ett sådant genomförandebeslut till rådet om den efter bedömning anser att de underliggande grunderna för unionsberedskapen inte längre motiverar bibehållandet av denna beredskap, och efter samråd med de berörda riskgrupperna och gruppen för samordning av gasförsörjningen.

Artikel 5

Obligatorisk minskning av efterfrågan vid unionsberedskap

1.   När rådet tillkännager unionsberedskap ska varje medlemsstat minska sin förbrukning av gas i enlighet med punkt 2 (obligatorisk minskning av efterfrågan).

2.   För tillämpningen av obligatorisk minskning av efterfrågan ska, under hela tiden som unionsberedskapen gäller, gasförbrukningen i varje medlemsstat under perioden 1 augusti 2022–31 mars 2023 (minskningsperiod) vara 15 % lägre jämfört med dess referensgasförbrukning. Eventuella minskningar av efterfrågan som medlemsstater uppnått under perioden innan unionsberedskapen tillkännagavs ska beaktas för den obligatoriska minskningen av efterfrågan.

3.   En medlemsstat vars elsystem endast är synkroniserat med ett tredjelands elsystem ska undantas från kravet på att tillämpa punkt 2 om det avsynkroniseras från det tredjelandets system så länge driften av isolerade elkraftsystemstjänster eller andra tjänster hos den systemansvarige för överföringssystemet behövs för att säkerställa en säker och tillförlitlig drift av elkraftsystemet.

4.   En medlemsstat ska undantas från tillämpningen av punkt 2 så länge den inte är direkt sammanlänkad med en annan medlemsstats sammanlänkade system.

5.   En medlemsstat får begränsa den referensgasförbrukning som används för beräkningen av målet för den obligatoriska minskningen av efterfrågan enligt punkt 2 med den mängd gas som motsvarar skillnaden mellan dess delmål för den 1 augusti 2022 och den faktiska volymen lagrad gas den 1 augusti 2022, om den uppfyller delmålet datumet i fråga.

6.   En medlemsstat får begränsa den referensgasförbrukning som används för beräkningen av målet för den obligatoriska minskningen av efterfrågan enligt punkt 2 med den volym gas som förbrukats under referensperioden som råvara.

7.   En medlemsstat får begränsa den obligatoriska minskningen av efterfrågan med 8 procentenheter förutsatt att den visar att dess sammanlänkning med andra medlemsstater mätt i fast teknisk exportkapacitet jämfört med dess årliga gasförbrukning 2021 understiger 50 % och denna kapacitet på sammanlänkningar med andra medlemsstater faktiskt har använts för transport av gas på en nivå av minst 90 % i minst en månad före anmälan av undantaget, såvida inte medlemsstaten kan visa att det inte fanns efterfrågan och kapaciteten maximerades, och att dess inhemska LNG-anläggningar är kommersiellt och tekniskt redo att omdirigera gas till andra medlemsstater upp till de volymer som marknaden kräver.

8.   En medlemsstat som står inför en elkris får tillfälligt begränsa den obligatoriska minskningen av efterfrågan enligt punkt 2 till den nivå som krävs för att minska risken för elförsörjningen om det inte finns några andra alternativ att ersätta den gas som krävs för att producera el utan att allvarligt äventyra försörjningstryggheten. Medlemsstaten ska i så fall anmäla skälen för begränsningen och lämna tillräckliga bevis på de exceptionella omständigheter som motiverar begränsningen. Vid behov ska medlemsstaten uppdatera riskberedskapsplanen enligt artikel 10 i förordning (EU) 2019/941.

9.   En medlemsstat ska anmäla sitt beslut att begränsa den obligatoriska minskningen av efterfrågan enligt punkterna 5, 6, 7 och 8 till kommissionen tillsammans med tillräckliga bevis på att villkoren för att begränsa den obligatoriska minskningen av efterfrågan är uppfyllda. En anmälan med avseende på punkterna 5, 6 och 7 får göras redan efter denna förordnings ikraftträdande och får inte göras senare än två veckor efter att unionsberedskap har tillkännagetts. En anmälan med avseende på punkt 8 får göras senast två veckor efter det att det elkrisläge som avses i den punkten har uppstått. Medlemsstaten ska även informera de berörda riskgrupperna och gruppen för samordning av gasförsörjningen om sin avsikt.

10.   På grundval av anmälan och efter samråd med riskgrupperna och gruppen för samordning av gasförsörjningen ska kommissionen bedöma huruvida villkoren för en begränsning enligt punkterna 5, 6, 7 och 8 är uppfyllda. Om kommissionen konstaterar att en begränsning inte är motiverad ska den anta ett yttrande med skälen till att medlemsstaten bör upphäva eller ändra begränsningen av den obligatoriska minskningen av efterfrågan. Det yttrandet ska antas senast 30 arbetsdagar efter den kompletta anmälan enligt punkt 9.

11.   Om villkoren för en begränsning av den obligatoriska minskningen av efterfrågan i punkterna 5, 6, 7 och 8 inte längre är uppfyllda ska medlemsstaten tillämpa målet för den obligatoriska minskningen av efterfrågan enligt punkt 2.

12.   Kommissionen ska kontinuerligt övervaka om villkoren för en begränsning av den obligatoriska minskningen av efterfrågan enligt punkterna 5, 6, 7 och 8 är uppfyllda.

13.   Artiklarna 6, 7 och 8 ska tillämpas på åtgärder för obligatorisk minskning av efterfrågan utan att befintliga långsiktiga avtal påverkas.

Artikel 6

Åtgärder för att minska efterfrågan

1.   Medlemsstaterna ska fritt kunna välja lämpliga åtgärder för att minska efterfrågan. De åtgärder som avses i artiklarna 3 och 5 ska vara tydligt definierade, transparenta, proportionella, icke-diskriminerande och kontrollerbara. När medlemsstaterna väljer ut åtgärderna ska de ta hänsyn till de principer som fastställs i förordning (EU) 2017/1938. Åtgärderna ska framför allt

| a) | inte snedvrida konkurrensen på ett otillbörligt sätt eller hindra den inre marknaden för gas från att fungera korrekt, |
| --- | --- |

a)

inte snedvrida konkurrensen på ett otillbörligt sätt eller hindra den inre marknaden för gas från att fungera korrekt,

| b) | inte äventyra försörjningstryggheten för gas i andra medlemsstater eller i unionen, |
| --- | --- |

b)

inte äventyra försörjningstryggheten för gas i andra medlemsstater eller i unionen,

| c) | vara förenliga med bestämmelserna i förordning (EU) 2017/1938 vad gäller skyddade kunder. |
| --- | --- |

c)

vara förenliga med bestämmelserna i förordning (EU) 2017/1938 vad gäller skyddade kunder.

2.   När medlemsstaterna vidtar åtgärder för att minska efterfrågan ska de överväga att prioritera åtgärder som påverkar andra kunder än skyddade kunder enligt definitionen i artikel 2.5 i förordning (EU) 2017/1938, och får även utesluta dessa kunder från sådana åtgärder på grundval av objektiva och transparenta kriterier som beaktar deras ekonomiska betydelse, liksom bland annat följande:

| a) | Ett avbrotts inverkan på leveranskedjor som är avgörande för samhället. |
| --- | --- |

a)

Ett avbrotts inverkan på leveranskedjor som är avgörande för samhället.

| b) | De eventuella negativa effekterna i andra medlemsstater, särskilt på leveranskedjor i sektorer i senare led som är avgörande för samhället. |
| --- | --- |

b)

De eventuella negativa effekterna i andra medlemsstater, särskilt på leveranskedjor i sektorer i senare led som är avgörande för samhället.

| c) | Potentiella långvariga skador på industrianläggningar. |
| --- | --- |

c)

Potentiella långvariga skador på industrianläggningar.

| d) | Möjligheterna att minska förbrukningen och ersätta produkter i unionen. |
| --- | --- |

d)

Möjligheterna att minska förbrukningen och ersätta produkter i unionen.

3.   När medlemsstaterna beslutar om åtgärder för att minska efterfrågan ska de överväga åtgärder för att minska gas som förbrukas i elsektorn, åtgärder för att uppmuntra bränslebyte i industrin, nationella informationskampanjer och riktade skyldigheter att minska uppvärmning och kylning, för att främja byte till andra bränslen och minska förbrukningen inom industrin.

Artikel 7

Samordning av åtgärder för att minska efterfrågan

1.   För att säkerställa lämplig samordning av åtgärder för frivillig och obligatorisk minskning av efterfrågan enligt artiklarna 3 och 5 ska medlemsstaterna samarbeta med varandra inom var och en av de berörda riskgrupperna.

2.   Den behöriga myndigheten i varje medlemsstat ska uppdatera sin nationella krisplan som upprättats enligt artikel 8 i förordning (EU) 2017/1938 senast den 31 oktober 2022 för att återspegla åtgärder för frivillig minskning av efterfrågan. Varje medlemsstat ska också uppdatera sin nationella krisplan, i tillämpliga fall, vid tillkännagivande av unionsberedskap enligt artikel 4 i den här förordningen. Artikel 8.6–8.10 i förordning (EU) 2017/1938 ska inte tillämpas på de uppdateringar av de nationella krisplanerna som görs enligt denna punkt.

3.   Medlemsstaterna ska samråda med kommissionen och de berörda riskgrupperna innan de antar de reviderade krisplanerna. Kommissionen får kalla till möten i riskgrupperna och gruppen för samordning av gasförsörjningen, med beaktande av eventuella synpunkter som medlemsstaterna har uttryckt i detta sammanhang, för att diskutera frågor som rör de nationella åtgärderna för att minska efterfrågan.

Artikel 8

Övervakning och verkställighet

1.   Den behöriga myndigheten i varje medlemsstat ska övervaka genomförandet av åtgärderna för att minska efterfrågan på sitt territorium. Medlemsstaterna ska varannan månad och senast den 15:e i påföljande månad rapportera till kommissionen om den minskning av efterfrågan som uppnåtts. Riskgrupperna och gruppen för samordning av gasförsörjningen ska bistå kommissionen i övervakningen av den frivilliga och obligatoriska minskningen av efterfrågan.

2.   Om kommissionen, på grundval av de rapporterade uppgifterna om minskning av efterfrågan, upptäcker en risk för att en medlemsstat inte kommer att kunna fullgöra skyldigheten till obligatorisk minskning av efterfrågan enligt artikel 5, ska kommissionen begära att medlemsstaten lämnar in en plan med en strategi för hur skyldigheten till minskning av efterfrågan faktiskt ska uppnås. Kommissionen ska också begära att en medlemsstat som begär en solidaritetsåtgärd enligt artikel 13 i förordning (EU) 2017/1938 lämnar in en plan med strategin för hur eventuella ytterligare minskningar av gasefterfrågan kan uppnås, i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) 2017/1938. I bägge fall ska kommissionen avge ett yttrande med kommentarer och förslag om de inlämnade planerna och informera rådet om sitt yttrande. Den berörda medlemsstaten ska ta vederbörlig hänsyn till kommissionens yttrande.

3.   Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning.

Artikel 9

Översyn

Senast den 1 maj 2023 ska kommissionen göra en översyn av denna förordning mot bakgrund av den allmänna situationen avseende gasförsörjningen till unionen och för rådet lägga fram en rapport om de viktigaste resultaten av den översynen. På grundval av den rapporten får kommissionen särskilt föreslå att denna förordnings tillämpningsperiod förlängs.

Artikel 10

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas i ett år från och med dess ikraftträdande.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2022.

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1032 av den 29 juni 2022 om ändring av förordningarna (EU) 2017/1938 och (EG) nr 715/2009 vad gäller gaslagring (EUT L 173, 30.6.2022, s. 17).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 av den 25 oktober 2017 om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och om upphävande av förordning (EU) nr 994/2010 (EUT L 280, 28.10.2017, s. 1).

2

(3)  Domstolens dom av den 15 juli 2021, Tyskland/Polen, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 (EUT L 115, 25.4.2013, s. 39).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/869 av den 30 maj 2022 om riktlinjer för transeuropeisk energiinfrastruktur, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2009, (EU) 2019/942 och (EU) 2019/943 och direktiven 2009/73/EG och (EU) 2019/944, och om upphävande av förordning (EU) nr 347/2013 (EUT L 152, 3.6.2022, s. 45).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/941 av den 5 juni 2019 om riskberedskap inom elsektorn och om upphävande av direktiv 2005/89/EG (EUT L 158, 14.6.2019, s. 1).

6

---

| 8.8.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/1370

av den 5 augusti 2022

om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller gränsvärden för ochratoxin A i vissa livsmedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (1), särskilt artikel 2.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (2) fastställs gränsvärden för vissa främmande ämnen, inbegripet ochratoxin A, i livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (2) fastställs gränsvärden för vissa främmande ämnen, inbegripet ochratoxin A, i livsmedel.

| (2) | Ochratoxin A är ett mykotoxin som produceras naturligt av svampar av släktena Aspergillus och Penicillium och det påträffas som ett främmande ämne i många olika livsmedel, såsom spannmål och spannmålsprodukter, kaffebönor, torkad frukt, vin och druvsaft, kryddor och lakrits. Ochratoxin A bildas under soltorkning och lagring av grödor. Detta kan förebyggas med hjälp av lämpliga torknings- och lagringsmetoder. |
| --- | --- |

(2)

Ochratoxin A är ett mykotoxin som produceras naturligt av svampar av släktena Aspergillus och Penicillium och det påträffas som ett främmande ämne i många olika livsmedel, såsom spannmål och spannmålsprodukter, kaffebönor, torkad frukt, vin och druvsaft, kryddor och lakrits. Ochratoxin A bildas under soltorkning och lagring av grödor. Detta kan förebyggas med hjälp av lämpliga torknings- och lagringsmetoder.

| (3) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) antog 2020 en uppdatering av det vetenskapliga yttrandet om ochratoxin A i livsmedel (3). Livsmedelsmyndigheten ansåg att det inte var lämpligt att fastställa ett hälsobaserat riktvärde för ochratoxin A och att det tolerabla veckointaget på 120 ng/kg kroppsvikt som livsmedelsmyndigheten hade fastställt 2006 följaktligen inte längre gäller. Livsmedelsmyndigheten konstaterade vidare att de beräknade exponeringsmarginalerna för cancerframkallande effekter av ochratoxin A visar på en möjlig hälsorisk för vissa konsumentgrupper. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) antog 2020 en uppdatering av det vetenskapliga yttrandet om ochratoxin A i livsmedel (3). Livsmedelsmyndigheten ansåg att det inte var lämpligt att fastställa ett hälsobaserat riktvärde för ochratoxin A och att det tolerabla veckointaget på 120 ng/kg kroppsvikt som livsmedelsmyndigheten hade fastställt 2006 följaktligen inte längre gäller. Livsmedelsmyndigheten konstaterade vidare att de beräknade exponeringsmarginalerna för cancerframkallande effekter av ochratoxin A visar på en möjlig hälsorisk för vissa konsumentgrupper.

| (4) | Gränsvärden för ochratoxin A har redan fastställts för vissa livsmedel genom förordning (EG) nr 1881/2006. Eftersom ochratoxin A har påträffats i livsmedel för vilka inga gränsvärden ännu har fastställts och vilka bidrar till människors exponering för ochratoxin A, bör ett gränsvärde fastställas även för dessa livsmedel, såsom torkad frukt utom torkade vindruvor, vissa lakritsprodukter, torkade örter, vissa ingredienser i örtte, vissa oljeväxtfrön, pistaschmandlar och kakaopulver. Även om förhållandet mellan värdet för ochratoxin A i malt och i alkoholfria maltdrycker samt i torkade dadlar och dadelsirap behöver klargöras ytterligare, bör ett gränsvärde också fastställas redan nu för alkoholfria maltdrycker och dadelsirap. Med hänsyn till tillgängliga uppgifter om förekomst är det även lämpligt att sänka de befintliga gränsvärdena för ochratoxin A i vissa livsmedel, såsom bageriprodukter, torkade vindruvor, rostat kaffe och snabbkaffe. Dessutom har de befintliga bestämmelserna om ochratoxin A i vissa kryddor utvidgats till att omfatta alla kryddor. För ost och skinka bör förekomsten av ochratoxin A övervakas ytterligare innan gränsvärden fastställs. |
| --- | --- |

(4)

Gränsvärden för ochratoxin A har redan fastställts för vissa livsmedel genom förordning (EG) nr 1881/2006. Eftersom ochratoxin A har påträffats i livsmedel för vilka inga gränsvärden ännu har fastställts och vilka bidrar till människors exponering för ochratoxin A, bör ett gränsvärde fastställas även för dessa livsmedel, såsom torkad frukt utom torkade vindruvor, vissa lakritsprodukter, torkade örter, vissa ingredienser i örtte, vissa oljeväxtfrön, pistaschmandlar och kakaopulver. Även om förhållandet mellan värdet för ochratoxin A i malt och i alkoholfria maltdrycker samt i torkade dadlar och dadelsirap behöver klargöras ytterligare, bör ett gränsvärde också fastställas redan nu för alkoholfria maltdrycker och dadelsirap. Med hänsyn till tillgängliga uppgifter om förekomst är det även lämpligt att sänka de befintliga gränsvärdena för ochratoxin A i vissa livsmedel, såsom bageriprodukter, torkade vindruvor, rostat kaffe och snabbkaffe. Dessutom har de befintliga bestämmelserna om ochratoxin A i vissa kryddor utvidgats till att omfatta alla kryddor. För ost och skinka bör förekomsten av ochratoxin A övervakas ytterligare innan gränsvärden fastställs.

| (5) | Förordning (EG) nr 1881/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 1881/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | För att göra det möjligt för ekonomiska aktörer att förbereda sig för de nya regler som införs genom denna förordning bör en rimlig tidsperiod föreskrivas tills de nya gränsvärdena tillämpas. En övergångsperiod bör även föreskrivas för livsmedel som lagligen släppts ut på marknaden före den dag då denna förordning börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(6)

För att göra det möjligt för ekonomiska aktörer att förbereda sig för de nya regler som införs genom denna förordning bör en rimlig tidsperiod föreskrivas tills de nya gränsvärdena tillämpas. En övergångsperiod bör även föreskrivas för livsmedel som lagligen släppts ut på marknaden före den dag då denna förordning börjar tillämpas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 1881/2006 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Livsmedel förtecknade i bilagan som lagligen släppts ut på marknaden före den 1 januari 2023 får finnas kvar på marknaden till och med datumet för deras minsta hållbarhetstid eller sista förbrukningsdag.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 37, 13.2.1993, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

2

(3)  
  ”Scientific Opinion on the risk assessment of ochratoxin A in food”, EFSA Journal, vol. 18(2020):5, artikelnr 6113 [150 s.] (https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020,6113).

3

EFSA Journal

---

BILAGA

I avsnitt 2 i bilagan till förordning (EG) nr 1881/2006 ska post 2.2 ersättas med följande:

| Livsmedel (1) | Gränsvärde (μg/kg) |
| --- | --- |
| ”2.2 | Ochratoxin A | |
| 2.2.1 | Obearbetad spannmål (18) | 5,0 |
| 2.2.2 | Samtliga produkter framställda/bearbetade av obearbetad spannmål, med undantag av livsmedel som förtecknas i 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 och 2.2.13
  Spannmål som släpps ut på marknaden för slutkonsumenter | 3,0 |
| 2.2.3 | Bageriprodukter, snacks av spannmål och frukostflingor av spannmål






  — | Produkter som inte innehåller oljeväxtfrön, nötter eller torkad frukt |

Livsmedel (1)

Gränsvärde (μg/kg)

”2.2

Ochratoxin A

2.2.1

Obearbetad spannmål (18)

5,0

2.2.2

Samtliga produkter framställda/bearbetade av obearbetad spannmål, med undantag av livsmedel som förtecknas i 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 och 2.2.13

Spannmål som släpps ut på marknaden för slutkonsumenter

3,0

2.2.3

Bageriprodukter, snacks av spannmål och frukostflingor av spannmål

—

Produkter som inte innehåller oljeväxtfrön, nötter eller torkad frukt

| — | Produkter som innehåller minst 20 % torkade vindruvor och/eller torkade fikon |
| --- | --- |

—

Produkter som innehåller minst 20 % torkade vindruvor och/eller torkade fikon

| — | Andra produkter som innehåller oljeväxtfrön, nötter och/eller torkad frukt |
| --- | --- |

—

Andra produkter som innehåller oljeväxtfrön, nötter och/eller torkad frukt

2,0

4,0

3,0

2.2.4

Alkoholfria maltdrycker

3,0

2.2.5

Vetegluten som inte släpps ut på marknaden för slutkonsumenter

8,0

2.2.6

Torkad frukt

| — | Torkade vindruvor (korinter, russin och sultanrussin) och torkade fikon |
| --- | --- |

—

Torkade vindruvor (korinter, russin och sultanrussin) och torkade fikon

| — | Annan torkad frukt |
| --- | --- |

—

Annan torkad frukt

8,0

2,0

2.2.7

Dadelsirap

15

2.2.8

Rostat kaffe

| — | Rostade kaffebönor och malet rostat kaffe, med undantag av snabbkaffe |
| --- | --- |

—

Rostade kaffebönor och malet rostat kaffe, med undantag av snabbkaffe

| — | Snabbkaffe |
| --- | --- |

—

Snabbkaffe

3,0

5,0

2.2.9

Vin (inklusive mousserande vin, med undantag av likörvin och vin med en alkoholhalt på minst 15 vol. %) och fruktvin (11)

2,0 (12 )

2.2.10

Aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter (13)

2,0 (12 )

2.2.11

Druvjuice, koncentrerad druvjuice efter rekonstiturering, druvnektar, druvmust och koncentrerad druvmust efter rekonstiturering, som släpps ut på marknaden för slutkonsumenter (14)

2,0 (12 )

2.2.12

Beredda spannmålsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn samt barnmat (3) (7)

0,50

2.2.13

Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål avsedda för spädbarn och småbarn (3) (10)

0,50

2.2.14

Kryddor inklusive torkade kryddor, med undantag av Capsicum spp.

Capsicum spp. (torkade frukter, hela eller malda, inklusive chili, chilipulver, kajennpeppar och paprika)

Kryddblandningar

15

20

15

2.2.15

Lakrits (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate och andra arter)

| — | Lakritsrot, inklusive som ingrediens för örtte |
| --- | --- |

—

Lakritsrot, inklusive som ingrediens för örtte

| — | Lakritsextrakt (42) för användning i livsmedel, i synnerhet i drycker och konfektyrer |
| --- | --- |

—

Lakritsextrakt (42) för användning i livsmedel, i synnerhet i drycker och konfektyrer

| — | Lakritskonfektyr som innehåller ≥ 97 % lakritsextrakt på torr bas |
| --- | --- |

—

Lakritskonfektyr som innehåller ≥ 97 % lakritsextrakt på torr bas

| — | Annan lakritskonfektyr |
| --- | --- |

—

Annan lakritskonfektyr

20

80

50

10,0

2.2.16

Torkade örter

10,0

2.2.17

Ingefärsrötter för användning i örtte

Läkemalvarötter, maskrosrötter och apelsinblommor för användning i örtte eller i kaffesurrogat

15

20

2.2.18

Solrosfrön, pumpafrön, (vatten)melonfrön, hampfrön, sojabönor

5,0

2.2.19

Pistaschmandlar avsedda att sorteras eller genomgå annan mekanisk behandling innan de släpps ut på marknaden för slutkonsumenter eller används som ingrediens i livsmedel

Pistaschmandlar som släpps ut på marknaden för slutkonsumenter eller används som ingrediens i livsmedel

10,0

5,0

2.2.20

Kakaopulver

3,0 ”

---

| 8.8.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/15

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1371

av den 5 augusti 2022

om rättelse av vissa språkversioner av genomförandeförordning (EU) 2018/2066 om övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (1), särskilt artikel 14.1, och

av följande skäl:

| (1) | De bulgariska, danska, estniska, finska, franska, italienska, lettiska, nederländska, portugisiska, slovenska, svenska, tjeckiska och tyska språkversionerna av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2066 (2) innehåller i artikel 38.6 ett fel som ändrar bestämmelsens innebörd eller en ordalydelse som kan leda till feltolkningar gällande den angivna tidsperioden och vad den avser. |
| --- | --- |

(1)

De bulgariska, danska, estniska, finska, franska, italienska, lettiska, nederländska, portugisiska, slovenska, svenska, tjeckiska och tyska språkversionerna av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2066 (2) innehåller i artikel 38.6 ett fel som ändrar bestämmelsens innebörd eller en ordalydelse som kan leda till feltolkningar gällande den angivna tidsperioden och vad den avser.

| (2) | De bulgariska, danska, estniska, finska, franska, italienska, lettiska, nederländska, portugisiska, slovenska, svenska, tjeckiska och tyska språkversionerna av genomförandeförordning (EU) 2018/2066 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte. |
| --- | --- |

(2)

De bulgariska, danska, estniska, finska, franska, italienska, lettiska, nederländska, portugisiska, slovenska, svenska, tjeckiska och tyska språkversionerna av genomförandeförordning (EU) 2018/2066 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna genomförandeförordning är förenliga med det yttrande som kommittén för klimatförändringar avgav den 9 februari 2022. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna genomförandeförordning är förenliga med det yttrande som kommittén för klimatförändringar avgav den 9 februari 2022.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 38.6 i genomförandeförordning (EU) 2018/2066 ska ersättas med följande: ”6. Genom undantag från punkt 5 första stycket får medlemsstaterna, eller i förekommande fall de behöriga myndigheterna, anse att de hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp som avses i den punkten är uppfyllda för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som används för förbränning under perioden 1 januari 2022–31 december 2022.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2066 av den 19 december 2018 om övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG och om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 601/2012 (EUT L 334, 31.12.2018, s. 1).

2

---

| 8.8.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1372

av den 5 augusti 2022

vad gäller tillfälliga åtgärder för att förhindra introduktion i, förflyttning och spridning samt uppförökning och frisläppning inom unionen av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv 69/464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG, 98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG (1), särskilt artiklarna 30.1 och 41.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (2), särskilt artikel 128.1, och

av följande skäl:

| (1) | Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) förtecknas inte som en EU-karantänskadegörare, en karantänskadegörare för skyddad zon eller en reglerad EU-icke-karantänskadegörare i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 (3). |
| --- | --- |

(1)

Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) förtecknas inte som en EU-karantänskadegörare, en karantänskadegörare för skyddad zon eller en reglerad EU-icke-karantänskadegörare i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 (3).

| (2) | Under 2016 meddelade Italien kommissionen att Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) för första gången hade påträffats på landets territorium i ett risproducerande område i norra Italien. Sedan dess har den också påträffats på andra risfält, och de allvarligaste angreppen ledde till att upp till 50 % av den ordinarie produktionen gick förlorad. |
| --- | --- |

(2)

Under 2016 meddelade Italien kommissionen att Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) för första gången hade påträffats på landets territorium i ett risproducerande område i norra Italien. Sedan dess har den också påträffats på andra risfält, och de allvarligaste angreppen ledde till att upp till 50 % av den ordinarie produktionen gick förlorad.

| (3) | Under 2017 antog Italien officiella åtgärder för att förhindra ytterligare introduktion till och spridning inom landets territorium av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) (4). Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) förknippas främst med rotade växter av Oryza sativa L. som har odlats i jord och är avsedda för plantering. Den förknippas också med andra värdväxter, t.ex. korn, men i mindre utsträckning än med rotade växter av Oryza sativa L. |
| --- | --- |

(3)

Under 2017 antog Italien officiella åtgärder för att förhindra ytterligare introduktion till och spridning inom landets territorium av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) (4). Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) förknippas främst med rotade växter av Oryza sativa L. som har odlats i jord och är avsedda för plantering. Den förknippas också med andra värdväxter, t.ex. korn, men i mindre utsträckning än med rotade växter av Oryza sativa L.

| (4) | Italien är för närvarande den enda medlemsstaten där förekomst av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) har bekräftats. På basis av en riskvärdering som Italien gjorde 2018 (5) konstaterades det att skadegöraren uppfyller kriterierna i avsnitt 3 underavsnitt 2 bilaga I till förordning (EU) 2016/2031. Det anses därför nödvändigt att anta tillfälliga åtgärder mot skadegöraren. Åtgärderna bör beakta de vanligaste spridningsvägarna, t.ex. växter för plantering, jord, maskiner och verktyg samt människorelaterad överföring. |
| --- | --- |

(4)

Italien är för närvarande den enda medlemsstaten där förekomst av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) har bekräftats. På basis av en riskvärdering som Italien gjorde 2018 (5) konstaterades det att skadegöraren uppfyller kriterierna i avsnitt 3 underavsnitt 2 bilaga I till förordning (EU) 2016/2031. Det anses därför nödvändigt att anta tillfälliga åtgärder mot skadegöraren. Åtgärderna bör beakta de vanligaste spridningsvägarna, t.ex. växter för plantering, jord, maskiner och verktyg samt människorelaterad överföring.

| (5) | I en viss region inom det risproducerande området i Italien konstaterades det att det inte längre är möjligt att utrota Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Inom den regionen bör Italien därför tillåtas att vidta åtgärder för att innesluta skadegöraren i stället för att utrota den. Dessa åtgärder bör syfta till att hålla nivåerna av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) stabila. Om inventeringarna visar att nivåerna av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ökar bör åtgärder som syftar till dess utrotning vidtas för att på nytt minska nivåerna och förhindra spridningen av den. |
| --- | --- |

(5)

I en viss region inom det risproducerande området i Italien konstaterades det att det inte längre är möjligt att utrota Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Inom den regionen bör Italien därför tillåtas att vidta åtgärder för att innesluta skadegöraren i stället för att utrota den. Dessa åtgärder bör syfta till att hålla nivåerna av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) stabila. Om inventeringarna visar att nivåerna av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ökar bör åtgärder som syftar till dess utrotning vidtas för att på nytt minska nivåerna och förhindra spridningen av den.

| (6) | I syfte att säkerställa en effektivare strategi som alla personer som eventuellt berörs kan följa bör medlemsstaterna informera allmänheten och relevanta yrkesmässiga aktörer om det hot som Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) utgör och om de åtgärder som vidtas. Framför allt bör medlemsstaterna öka medvetenheten om faran med att skadegöraren kan spridas via skodon och fordon, eftersom det här är föremål som allmänheten ofta använder. |
| --- | --- |

(6)

I syfte att säkerställa en effektivare strategi som alla personer som eventuellt berörs kan följa bör medlemsstaterna informera allmänheten och relevanta yrkesmässiga aktörer om det hot som Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) utgör och om de åtgärder som vidtas. Framför allt bör medlemsstaterna öka medvetenheten om faran med att skadegöraren kan spridas via skodon och fordon, eftersom det här är föremål som allmänheten ofta använder.

| (7) | Inventeringar bör genomföras i de avgränsade områdena och på värdväxter utanför dessa områden, för att i ett tidigt skede påvisa potentiell förekomst av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) och förhindra att den sprider sig till resten av unionens territorium. Medlemsstaterna bör genomföra årliga inventeringar som grundar sig på en värdering av hur stor risken är för introduktion av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(7)

Inventeringar bör genomföras i de avgränsade områdena och på värdväxter utanför dessa områden, för att i ett tidigt skede påvisa potentiell förekomst av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) och förhindra att den sprider sig till resten av unionens territorium. Medlemsstaterna bör genomföra årliga inventeringar som grundar sig på en värdering av hur stor risken är för introduktion av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (8) | Mot bakgrund av belägget från Italien och hur utbredd Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) är i risproducerande tredjeländer är det nödvändigt att kontrollera att vissa villkor är uppfyllda i dessa tredjeländer, med avseende på rotade växter för plantering av Oryza sativa L., innan de förs in i unionen. Framför allt bör det i dessa villkor fastställas att produktionsanläggningen eller produktionsplatsen bör vara fri från skadegöraren, att officiella inspektionen bör genomföras och att nödvändiga deklarationer bör lämnas på sundhetscertifikatet. Dessa villkor är nödvändiga för att säkerställa att dessa växter är fria från Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av belägget från Italien och hur utbredd Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) är i risproducerande tredjeländer är det nödvändigt att kontrollera att vissa villkor är uppfyllda i dessa tredjeländer, med avseende på rotade växter för plantering av Oryza sativa L., innan de förs in i unionen. Framför allt bör det i dessa villkor fastställas att produktionsanläggningen eller produktionsplatsen bör vara fri från skadegöraren, att officiella inspektionen bör genomföras och att nödvändiga deklarationer bör lämnas på sundhetscertifikatet. Dessa villkor är nödvändiga för att säkerställa att dessa växter är fria från Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (9) | Dessutom är det nödvändigt att rotade växter för plantering av Oryza sativa L. okulärbesiktas vid ankomsten och att de, om de uppvisar symtom på Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), provtas och testas för förekomst av den skadegöraren, för att påvisa en eventuell förekomst eller säkerställa avsaknaden av den. |
| --- | --- |

(9)

Dessutom är det nödvändigt att rotade växter för plantering av Oryza sativa L. okulärbesiktas vid ankomsten och att de, om de uppvisar symtom på Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), provtas och testas för förekomst av den skadegöraren, för att påvisa en eventuell förekomst eller säkerställa avsaknaden av den.

| (10) | Åtgärder bör också föreskrivas avseende förflyttning inom unionen av rotade växter av Oryza sativa L. med ursprung i unionen. För att säkerställa en lämplig växtskyddsnivå bör förflyttning av dessa växter och jord från avgränsade områden till resten av unionens territorium förbjudas. |
| --- | --- |

(10)

Åtgärder bör också föreskrivas avseende förflyttning inom unionen av rotade växter av Oryza sativa L. med ursprung i unionen. För att säkerställa en lämplig växtskyddsnivå bör förflyttning av dessa växter och jord från avgränsade områden till resten av unionens territorium förbjudas.

| (11) | Denna förordning bör tillämpas under en tillräckligt lång tid för att göra det möjligt att se över den och förekomsten och spridningen av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(11)

Denna förordning bör tillämpas under en tillräckligt lång tid för att göra det möjligt att se över den och förekomsten och spridningen av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll

I denna förordning fastställs regler för att förhindra introduktion i, förflyttning och spridning samt uppförökning och frisläppning inom unionen av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

Meloidogyne graminicola

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | den angivna skadegöraren: Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

1.

den angivna skadegöraren: Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

den angivna skadegöraren

Meloidogyne graminicola

| 2. | angivna växter: växter för plantering, utom fröer, med rötter av Oryza sativa L., som har odlats i jord. |
| --- | --- |

2.

angivna växter: växter för plantering, utom fröer, med rötter av Oryza sativa L., som har odlats i jord.

angivna växter

Oryza sativa

| 3. | värdväxter: växter för plantering med rötter som har odlats i jord av de släkten och arter som förtecknas i bilaga I. |
| --- | --- |

3.

värdväxter: växter för plantering med rötter som har odlats i jord av de släkten och arter som förtecknas i bilaga I.

värdväxter

| 4. | spillplantor av värdväxter: värdväxter som kommer upp på produktionsplatserna utan att ha planterats. |
| --- | --- |

4.

spillplantor av värdväxter: värdväxter som kommer upp på produktionsplatserna utan att ha planterats.

spillplantor av värdväxter

| 5. | angivet utsäde: fröer av Oryza sativa L. |
| --- | --- |

5.

angivet utsäde: fröer av Oryza sativa L.

angivet utsäde

Oryza sativa

| 6. | angivna föremål: maskiner, verktyg, fordon och personlig utrustning, som har använts för verksamhet som hänger samman med plantering, behandling eller skörd av värdväxter. |
| --- | --- |

6.

angivna föremål: maskiner, verktyg, fordon och personlig utrustning, som har använts för verksamhet som hänger samman med plantering, behandling eller skörd av värdväxter.

angivna föremål

| 7. | avgränsat område: område som består av en angripen zon eller en buffertzon som inrättas när den angivna skadegöraren påträffas. |
| --- | --- |

7.

avgränsat område: område som består av en angripen zon eller en buffertzon som inrättas när den angivna skadegöraren påträffas.

avgränsat område

| 8. | angripen zon: zon där ett eller flera fält av Oryza sativa L. innehåller






  a) | alla värdväxter som man vet är angripna av den angivna skadegöraren, |
| --- | --- | --- |

8.

angripen zon: zon där ett eller flera fält av Oryza sativa L. innehåller

angripen zon

Oryza sativa

a)

alla värdväxter som man vet är angripna av den angivna skadegöraren,

| b) | alla värdväxter som uppvisar symtom som tyder på möjligt angrepp av den angivna skadegöraren, |
| --- | --- |

b)

alla värdväxter som uppvisar symtom som tyder på möjligt angrepp av den angivna skadegöraren,

| c) | alla andra växter som har angripits eller misstänks vara angripna av den angivna skadegöraren, inbegripet växter som har anlag för att bli angripna på grund av deras mottaglighet för denna skadegörare och deras närhet till angripna angivna växter eller växter som odlas från dessa, |
| --- | --- |

c)

alla andra växter som har angripits eller misstänks vara angripna av den angivna skadegöraren, inbegripet växter som har anlag för att bli angripna på grund av deras mottaglighet för denna skadegörare och deras närhet till angripna angivna växter eller växter som odlas från dessa,

| d) | mark, jord eller andra angripna föremål eller föremål som kan komma att angripas av den angivna skadegöraren. |
| --- | --- |

d)

mark, jord eller andra angripna föremål eller föremål som kan komma att angripas av den angivna skadegöraren.

| 9. | buffertzon: en zon som är minst 100 meter bred och omger den angripna zonen. |
| --- | --- |

9.

buffertzon: en zon som är minst 100 meter bred och omger den angripna zonen.

buffertzon

| 10. | metod med fångstgrödor: metod där vissa angivna växter tillfälligt planteras på ett angripet fält för att locka till sig den angivna skadegöraren och senare avlägsnas och destrueras i syfte att skydda andra angivna växter för skadegöraren på samma fält. |
| --- | --- |

10.

metod med fångstgrödor: metod där vissa angivna växter tillfälligt planteras på ett angripet fält för att locka till sig den angivna skadegöraren och senare avlägsnas och destrueras i syfte att skydda andra angivna växter för skadegöraren på samma fält.

metod med fångstgrödor

Artikel 3

Förbud mot introduktion i och förflyttning inom unionen

Den angivna skadegöraren får inte introduceras i eller förflyttas inom unionens territorium, eller innehas, uppförökas eller frisläppas inom unionens territorium.

Artikel 4

Inrättande av avgränsade områden

1.   När förekomsten av den angivna skadegöraren på unionens territorium är bekräftad ska varje berörd medlemsstat utan dröjsmål inrätta ett avgränsat område.

2.   Om förekomsten av den angivna skadegöraren bekräftas i buffertzonen ska den berörda medlemsstaten utan dröjsmål se över och ändra avgränsningen av den angripna zonen och buffertzonen.

3.   Den berörda medlemsstaten ska till kommissionen och övriga medlemsstater anmäla det antal avgränsade områden som inrättats för den angivna skadegöraren och var de ligger i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) 2016/2031.

4.   Om den angivna skadegöraren, på grundval av de inventeringar som avses i artikel 8, inte har påvisats i ett avgränsat område under en tidsperiod på tre på varandra följande år, får det avgränsade områdets upphävas. I sådana fall ska den berörda medlemsstaten till kommissionen och övriga medlemsstater anmäla att det avgränsade området har upphävts i enlighet med artikel 19.4 i förordning (EU) 2016/2031.

Artikel 5

Utrotningsåtgärder

Den berörda medlemsstaten ska i de avgränsade områdena vidta samtliga följande åtgärder i syfte att utrota den angivna skadegöraren:

| 1. | De angivna växterna på fält i den angripna zonen ska avlägsnas och destrueras kort före skörden. De angivna växterna ska destrueras på plats eller på en närliggande plats som är avsedd för detta ändamål inom den angripna zonen på ett sätt som säkerställer att den angivna skadegöraren inte sprids. |
| --- | --- |

1.

De angivna växterna på fält i den angripna zonen ska avlägsnas och destrueras kort före skörden. De angivna växterna ska destrueras på plats eller på en närliggande plats som är avsedd för detta ändamål inom den angripna zonen på ett sätt som säkerställer att den angivna skadegöraren inte sprids.

| 2. | Angivet utsäde får inte sås och värdväxter får inte planteras inom den angripna zonen. |
| --- | --- |

2.

Angivet utsäde får inte sås och värdväxter får inte planteras inom den angripna zonen.

| 3. | Spillplantor av värdväxter ska elimineras regelbundet. |
| --- | --- |

3.

Spillplantor av värdväxter ska elimineras regelbundet.

| 4. | Fält inom den angripna zonen ska ständigt vara vattentäckta i mer än 18 månader. Om ständig vattentäckning inte är möjlig ska metoden med fångstgrödor eller andra metoder tillämpas som förhindrar skadegöraren att fullborda sin livscykel. |
| --- | --- |

4.

Fält inom den angripna zonen ska ständigt vara vattentäckta i mer än 18 månader. Om ständig vattentäckning inte är möjlig ska metoden med fångstgrödor eller andra metoder tillämpas som förhindrar skadegöraren att fullborda sin livscykel.

| 5. | Angivna växter som används för metoden med fångstgrödor ska destrueras inom fem veckor efter plantering. |
| --- | --- |

5.

Angivna växter som används för metoden med fångstgrödor ska destrueras inom fem veckor efter plantering.

| 6. | Angivna föremål som har använts i en angripen zon ska rengöras från jord och växtrester innan de förflyttas till kringliggande fält. Under rengöringen ska spridning av rester utanför det angripna fältet undvikas. |
| --- | --- |

6.

Angivna föremål som har använts i en angripen zon ska rengöras från jord och växtrester innan de förflyttas till kringliggande fält. Under rengöringen ska spridning av rester utanför det angripna fältet undvikas.

Artikel 6

Inneslutningsåtgärder

1.   Inom de avgränsade områden som förtecknas i bilaga II ska den behöriga myndigheten tillämpa samtliga följande åtgärder i syfte att innesluta den angivna skadegöraren inom dessa områden och förhindra att den sprids utanför dessa områden:

| a) | Angivet utsäde får endast sås och angivna växter endast planteras om en av följande växtskyddsåtgärder har vidtagits:






  i) | Ständig vattentäckning i minst sex månader sedan senaste skörd. |
| --- | --- | --- |

a)

Angivet utsäde får endast sås och angivna växter endast planteras om en av följande växtskyddsåtgärder har vidtagits:

i)

Ständig vattentäckning i minst sex månader sedan senaste skörd.

| ii) | Metoden med fångstgrödor där angivna växter ska destrueras inom fem veckor efter plantering. |
| --- | --- |

ii)

Metoden med fångstgrödor där angivna växter ska destrueras inom fem veckor efter plantering.

| iii) | Växelbruk med växter som inte är värdväxter eller med odlade värdväxter av släktet Brassica L. eller arterna Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. och Zea mays L., vilka är avsedda för produktion av lökar, grönsaker eller spannmål till slutkonsumenter för annan användning än som växter för plantering. |
| --- | --- |

iii)

Växelbruk med växter som inte är värdväxter eller med odlade värdväxter av släktet Brassica L. eller arterna Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. och Zea mays L., vilka är avsedda för produktion av lökar, grönsaker eller spannmål till slutkonsumenter för annan användning än som växter för plantering.

| b) | Spillplantor av värdväxter ska elimineras regelbundet. |
| --- | --- |

b)

Spillplantor av värdväxter ska elimineras regelbundet.

| c) | Angivna föremål som har använts på det angripna fältet ska rengöras från jord och växtrester innan de förflyttas till kringliggande fält. Under rengöringen ska spridning av rester utanför det angripna fältet undvikas. |
| --- | --- |

c)

Angivna föremål som har använts på det angripna fältet ska rengöras från jord och växtrester innan de förflyttas till kringliggande fält. Under rengöringen ska spridning av rester utanför det angripna fältet undvikas.

2.   Om resultaten från inventeringen visar att förekomsten av den angivna skadegöraren har ökat ska den behöriga myndigheten tillämpa de åtgärder som avses i artikel 5 inom respektive avgränsade områden.

Artikel 7

Informationskampanjer

När det gäller de avgränsade områden där de utrotnings- och inneslutningsåtgärder som avses i artiklarna 5 och 6 har tillämpats ska den berörda medlemsstaten öka allmänhetens medvetenhet om det hot som den angivna skadegöraren utgör och om de åtgärder som vidtagits för att förhindra att den ytterligare sprids utanför de avgränsade områdena. Den ska säkerställa att allmänheten och relevanta aktörer är medvetna om avgränsningen av de avgränsade områdena, den angripna zonen och buffertzonen.

Artikel 8

Inventeringar av den angivna skadegöraren på medlemsstaternas territorium

1.   Medlemsstaterna ska genomföra årliga officiella inventeringar av förekomsten av den angivna skadegöraren på värdväxter på deras territorium och prioritera inventeringar av de angivna växterna. Dessa inventeringar ska vara riskbaserade.

Senast den 30 april varje år ska medlemsstaterna till kommissionen och övriga medlemsstater överlämna resultaten av de inventeringar som genomförts utanför de avgränsade områdena med hjälp av de mallar som avses i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 (6).

2.   I de avgränsade områdena ska den berörda medlemsstaten övervaka hur förekomsten av den angivna skadegöraren utvecklas. Senast den 30 april varje år ska den berörda medlemsstaten till kommissionen och övriga medlemsstater överlämna resultaten från de inventeringar som genomförts med hjälp av den mall som fastställs i bilaga III.

3.   Dessa inventeringar ska bestå av visuella undersökningar av värdväxter, provtagning av symtomatiska värdväxter och, vid behov, asymtomatiska värdväxter i närheten av de symtomatiska värdväxterna samt av jord. De provtagna växternas rotsystem ska kontrolleras för förekomst av knutor (galler) av den angivna skadegöraren.

4.   Jordprover ska tas i närheten av symtomatiska värdväxter. Jordprover ska tas på ett djup av 20–25 cm. På de fält som övervakas ska jordprover tas i ett rektangulärt nät som täcker hela fältet och där provtagningsavståndet inte får överstiga 20 m i längd och 5 meter i bredd. Provstorleken ska vara 500 ml på en yta på totalt en hektar.

Artikel 9

Förflyttning av angivna växter, jord, angivet utsäde och angivna föremål

1.   De angivna växterna får inte förflyttas ut ur de avgränsade områdena.

2.   Jord där angivna växter har odlats under de tre senaste åren får inte förflyttas inom eller ut ur de avgränsade områdena.

3.   Angivet utsäde får endast förflyttas inom eller ut ur de avgränsade områdena om det är fritt från jord och växtrester.

4.   Angivna föremål får endast förflyttas ut ur de avgränsade områdena om de rengörs och befinns vara fria från jord.

Artikel 10

Införsel av angivna växter och angivet utsäde till unionen

Angivna växter och angivet utsäde med ursprung i tredjeländer får endast föras in i unionen om de behöriga myndigheterna eller de yrkesmässiga aktörerna under de behöriga myndigheternas officiella tillsyn uppfyller samtliga följande krav:

| 1. | De angivna växterna som hade producerats på en produktionsplats eller i en produktionsanläggning som var fri från skadegöraren inspekterades officiellt på produktionsplatsen eller i produktionsanläggningen vid den lämpligaste tidpunkten för påvisande av symtom på infektion under den senaste avslutade växtperioden före export och befanns vara fria från den angivna skadegöraren. |
| --- | --- |

1.

De angivna växterna som hade producerats på en produktionsplats eller i en produktionsanläggning som var fri från skadegöraren inspekterades officiellt på produktionsplatsen eller i produktionsanläggningen vid den lämpligaste tidpunkten för påvisande av symtom på infektion under den senaste avslutade växtperioden före export och befanns vara fria från den angivna skadegöraren.

| 2. | Officiella inspektioner genomfördes vid den lämpligaste tidpunkten för påvisande av symtom på infektion under den senaste avslutade växtperioden före export i en zon med en bredd på minst 100 meter omkring den produktionsplats eller den produktionsanläggning som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

2.

Officiella inspektioner genomfördes vid den lämpligaste tidpunkten för påvisande av symtom på infektion under den senaste avslutade växtperioden före export i en zon med en bredd på minst 100 meter omkring den produktionsplats eller den produktionsanläggning som avses i punkt 1.

| 3. | Alla angivna växter i zonen runt den produktionsplats eller den produktionsanläggning som var fri från skadegöraren vilka uppvisade symtom på infektion under dessa inspektioner destruerades omedelbart. |
| --- | --- |

3.

Alla angivna växter i zonen runt den produktionsplats eller den produktionsanläggning som var fri från skadegöraren vilka uppvisade symtom på infektion under dessa inspektioner destruerades omedelbart.

| 4. | De angivna växterna åtföljdes av ett sundhetscertifikat där ett av följande uttalanden angavs under rubriken ”Tilläggsdeklaration” i enlighet med artikel 71.2 i förordning (EU) 2016/2031:






  a) | ”Den nationella växtskyddsmyndigheten i ursprungslandet för de angivna växterna har erkänt att landet är fritt från den angivna skadegöraren i enlighet med relevanta internationella standarder för växtskyddsåtgärder.” |
| --- | --- | --- |

4.

De angivna växterna åtföljdes av ett sundhetscertifikat där ett av följande uttalanden angavs under rubriken ”Tilläggsdeklaration” i enlighet med artikel 71.2 i förordning (EU) 2016/2031:

a)

”Den nationella växtskyddsmyndigheten i ursprungslandet för de angivna växterna har erkänt att landet är fritt från den angivna skadegöraren i enlighet med relevanta internationella standarder för växtskyddsåtgärder.”

| b) | ”De angivna växterna med ursprung i ett område som den nationella växtskyddsmyndigheten i tredjelandet för det berörda området befunnit vara fritt från den angivna skadegöraren i enlighet med relevanta internationella standarder för växtskyddsåtgärder. Namnet på det område som är fritt från skadegörare ska anges i sundhetscertifikatet under rubriken ’Ursprungsort’.” |
| --- | --- |

b)

”De angivna växterna med ursprung i ett område som den nationella växtskyddsmyndigheten i tredjelandet för det berörda området befunnit vara fritt från den angivna skadegöraren i enlighet med relevanta internationella standarder för växtskyddsåtgärder. Namnet på det område som är fritt från skadegörare ska anges i sundhetscertifikatet under rubriken ’Ursprungsort’.”

| c) | ”De angivna växterna har producerats på en produktionsplats eller i en produktionsanläggning som den nationella växtskyddsmyndigheten i det berörda tredjelandet har befunnit vara fri från den angivna skadegöraren, i enlighet med relevanta internationella standarder för växtskyddsåtgärder, Requirements for the establishment of pest free places of production and pest free production sites (Krav för fastställande av produktionsplatser och produktionsanläggningar fria från skadegörare), ISPM nr 10 (1999), Rom, IPPC, FAO 2016, och har producerats i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1372 (*1) |
| --- | --- |

c)

”De angivna växterna har producerats på en produktionsplats eller i en produktionsanläggning som den nationella växtskyddsmyndigheten i det berörda tredjelandet har befunnit vara fri från den angivna skadegöraren, i enlighet med relevanta internationella standarder för växtskyddsåtgärder, Requirements for the establishment of pest free places of production and pest free production sites (Krav för fastställande av produktionsplatser och produktionsanläggningar fria från skadegörare), ISPM nr 10 (1999), Rom, IPPC, FAO 2016, och har producerats i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1372 (*1)

Requirements for the establishment of pest free places of production and pest free production sites

*1

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1372 av den 5 augusti 2022 vad gäller tillfälliga åtgärder för att förhindra introduktion i, förflyttning och spridning samt uppförökning och frisläppning inom unionen av Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) (EUT L 206, 8.8.2022, s. 16).”."

*1

Meloidogyne graminicola

| 5. | De sundhetscertifikat som åtföljer det angivna utsädet med ursprung i tredjeländer innehåller under rubriken ”Tilläggsdeklaration” information om att utsädet är fritt från jord och rester. |
| --- | --- |

5.

De sundhetscertifikat som åtföljer det angivna utsädet med ursprung i tredjeländer innehåller under rubriken ”Tilläggsdeklaration” information om att utsädet är fritt från jord och rester.

Artikel 11

Provtagning och testning av angivna växter som uppvisar symtom på den angivna skadegöraren

Angivna växter som förts in i unionen från ett tredjeland och som vid den visuella inspektionen uppvisar symtom på den angivna skadegöraren ska provtas och testas för att fastställa förekomst av den skadegöraren.

Artikel 12

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas till och med den 30 juni 2025.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 317, 23.11.2016, s. 4.

1

(2)  
  EUT L 95, 7.4.2017, s. 1.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 av den 28 november 2019 om fastställande av enhetliga villkor för genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 vad gäller skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 690/2008 och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2019 (EUT L 319, 10.12.2019, s. 1).

3

(4)  
  ”Misure d’emergenza per impedire la diffusione di Meloidogyne graminicola Golden & Birchfield nel territorio della Repubblica italiana”, dekret av den 6 juli 2017, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana, serie generale nr 202, 30.8.2017.

4

Meloidogyne graminicola

Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana

(5)  
  ”Pest risk analysis on Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield)”, utförd av Consiglio per la ricerca in agricoltura e l’analisi dell’economia agraria (CREA).

5

Meloidogyne graminicola

Consiglio per la ricerca in agricoltura e l’analisi dell’economia agraria

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 av den 27 augusti 2020 om formatet på och anvisningarna för de årliga rapporter om resultaten av inventeringarna och om formatet på de fleråriga inventeringsprogram och de praktiska arrangemang som föreskrivs i artikel 22 respektive 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 (EUT L 280, 28.8.2020, s. 1).

6

---

BILAGA I

Förteckning över värdväxter enligt artikel 2.3

Släkte eller art

Ageratum conyzoides L.

Alisma plantago L.

Allium cepa L.

Alopecurus L.

Amaranthus spinosus L.

Amaranthus viridis L.

Avena sativa L.

Beta vulgaris L.

Brassica L.

Capsicum annuum L.

Centella asiatica (L.) Urb.

Colocasia esculenta (L.) Schott

Coriandrum sativum L.

Cucumis sativus L.

Cymbopogon citratus (DC.) Stapf

Cynodon dactylon (L.) Pers.

Cyperus compressus L.

Cyperus difformis L.

Cyperus iria L.

Cyperus rotundus L.

Dactyloctenium aegyptium (L.) Willd.

Digitaria filiformis (L.) Köler

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

Echinochloa colona (L.) Link

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

Eclipta prostrata (L.) L.

Eleusine coracana (L.) Gaertn.

Eleusine indica (L.) Gaertn.

Fimbristylis dichotoma var. pluristriata (C.B.Clarke) Napper

Gamochaeta coarctata (L.) Cabrera

Glycine max (L.) Merr.

Heteranthera reniformis Ruiz & Pav.

Hordeum vulgare L.

Hydrilla Rich.

Impatiens balsamina L.

Imperata cylindrica (L.) Raeusch.

Kyllinga brevifolia Rottb.

Lactuca sativa L.

Ludwigia L.

Melilotus albus Medik.

Murdannia keisak (Hassk.) Hand.-Mazz.

Musa L.

Oryza sativa L.

Oxalis corniculata L.

Panicum L.

Pennisetum glaucum (L.) R. Br.

Pisum sativum L.

Poa annua L.

Portulaca oleracea L.

Ranunculus L.

Saccharum officinarum L.

Schoenoplectus articulatus (L.) Palla

Schoenoplectiella articulata (L.) Lye

Setaria italica (L.) P. Beauv.

Solanum lycopersicum L.

Solanum melongena L.

Solanum nigrum L.

Solanum sisymbriifolium Lam.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.) Moench

Spergula arvensis L.

Spinacia oleracea L.

Stellaria media (L.) Vill.

Trifolium repens L.

Triticum aestivum L.

Urena lobata L.

Vicia faba L.

Zea mays L.

---

BILAGA II

Avgränsade områden enligt artikel 6

Italien

Förteckning över kommuner i avgränsade områden i Italien

| Region | Provins | Kommuner |
| --- | --- | --- |
| Lombardiet | Pavia | Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco |
| Piemonte | Biella | Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata |
| Piemonte | Vercelli | Buronzo |

Region

Provins

Kommuner

Lombardiet

Pavia

Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco

Piemonte

Biella

Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata

Piemonte

Vercelli

Buronzo

---

BILAGA III

Mall för rapportering av resultaten av de inventeringar som genomförts i avgränsade områden i enlighet med artikel 8.2

| 1. | Beskrivning av det avgränsade området |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det avgränsade områdets ursprungliga storlek (ha) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det avgränsade områdets uppdaterade storlek (ha) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Strategi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zon |
| --- | --- |

5.

| 6. | Inventeringsplatser |
| --- | --- |

6.

| 7. | Riskområden som identifierats |
| --- | --- |

7.

| 8. | Riskområden som inspekterats |
| --- | --- |

8.

| 9. | Växtmaterial/vara |
| --- | --- |

9.

| 10. | Förteckning över värdväxtarter |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tidpunkt |
| --- | --- |

11.

| 12. | Inventeringsuppgifter






  A) | Antal visuella undersökningar |
| --- | --- | --- |

12.

A)

Antal visuella undersökningar

| B) | Totalt antal prover |
| --- | --- |

B)

Totalt antal prover

| C) | Typ av fällor (eller annan alternativ metod (t.ex. svepnät)) |
| --- | --- |

C)

Typ av fällor (eller annan alternativ metod (t.ex. svepnät))

| D) | Antal fällor (eller annan fångstmetod) |
| --- | --- |

D)

Antal fällor (eller annan fångstmetod)

| E) | Antal platser med fällor (om det skiljer sig från uppgiften i D) |
| --- | --- |

E)

Antal platser med fällor (om det skiljer sig från uppgiften i D)

| F) | Typ av tester (t.ex. mikroskopisk identifiering, PCR, Elisa) |
| --- | --- |

F)

Typ av tester (t.ex. mikroskopisk identifiering, PCR, Elisa)

| G) | Totalt antal tester |
| --- | --- |

G)

Totalt antal tester

| H) | Andra åtgärder (t.ex. spårhundar, drönare, helikoptrar, informationskampanjer) |
| --- | --- |

H)

Andra åtgärder (t.ex. spårhundar, drönare, helikoptrar, informationskampanjer)

| I) | Antal andra åtgärder |
| --- | --- |

I)

Antal andra åtgärder

| 13. | Antal analyserade symtomatiska prover:






  i: | Totalt |
| --- | --- | --- |

13.

i:

Totalt

| ii: | Positiva |
| --- | --- |

ii:

Positiva

| iii: | Negativa |
| --- | --- |

iii:

Negativa

| iv: | Obestämda |
| --- | --- |

iv:

Obestämda

| 14. | Antal analyserade asymtomatiska prover:






  i: | Totalt |
| --- | --- | --- |

14.

i:

Totalt

| ii: | Positiva |
| --- | --- |

ii:

Positiva

| iii: | Negativa |
| --- | --- |

iii:

Negativa

| iv: | Obestämda |
| --- | --- |

iv:

Obestämda

| 15. | Anmärkningar |
| --- | --- |

15.

Namn

Datum för inrättande

Beskrivning

Antal

A

B

C

D

E

F

G

H

I

i

ii

iii

iv

i

ii

iii

iv

Anvisningar för rapporteringen

Kolumn 1: Ange namnet på det geografiska området, utbrottsnumret eller annan information som möjliggör identifiering av det avgränsade området samt det datum då området inrättades.

Kolumn 2: Ange storleken på det avgränsade området innan inventeringen påbörjas.

Kolumn 3: Ange storleken på det avgränsade området efter inventeringen.

Kolumn 4: Ange strategi: Utrotning (U)/Inneslutning (I). Använd så många rader som behövs, beroende på antalet avgränsade områden per skadegörare och strategierna för dessa områden.

Kolumn 5: Ange den zon i det avgränsade område där inventeringen genomfördes. Använd så många rader som behövs. Använd olika rader för angripen zon (AZ) respektive buffertzon (BZ). Ange i förekommande fall det område i den angripna zonen där inventeringen genomfördes på olika rader (t.ex. de sista tjugo kilometerna intill buffertzonen, runt plantskolor).

Kolumn 6: Ange antalet inventeringsplatser och beskriv dem, genom att välja en av följande poster för beskrivningen:

| 1. | Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog. |
| --- | --- |

1.

Friland (produktionsområde): 1.1 Fält (åkermark, betesmark), 1.2 Fruktodling/vinodling, 1.3 Plantskola, 1.4 Skog.

| 2. | Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter på andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät). |
| --- | --- |

2.

Friland (annat): 2.1 Privat trädgård, 2.2 Offentlig plats, 2.3 Naturskyddsområde, 2.4 Vilda växter på andra områden än naturskyddsområden, 2.5 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri, våtmarker, bevattningssystem, dräneringsnät).

| 3. | Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri). |
| --- | --- |

3.

Fysiskt slutna förhållanden: 3.1 Växthus, 3.2 Annan privat plats än växthus, 3.3 Annan offentlig plats än växthus, 3.4 Annat, ange vad det innebär i det särskilda fallet (t.ex. handelsträdgård, försäljningsställen som använder träemballage, träindustri).

Kolumn 7: Ange vilka riskområden som identifierats på grundval av skadegörarnas biologi, förekomst av värdväxter, ekoklimatiska förhållanden och riskplatser.

Kolumn 8: Ange de riskområden som ingår i inventeringen, av dem som identifierats i kolumn 7.

Kolumn 9: Ange växter, frukt, utsäde, jord, förpackningsmaterial, trä, maskiner, fordon, vatten, annat (ange vad det innebär i det särskilda fallet).

Kolumn 10: Ange förteckningen över växtarter/växtsläkten som inventerades. När det krävs enligt de särskilda lagstadgade kraven för inventering av skadegörare, använd en rad per växtart/växtsläkt.

Kolumn 11: Ange vilka månader på året som inventeringen genomfördes.

Kolumn 12: Ange inventeringsuppgifterna, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för varje skadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig.

Kolumnerna 13 och 14: Ange resultaten, i förekommande fall, samt den information som finns tillgänglig i motsvarande kolumner. ”Obestämda” är de prover som analyserats men för vilka det på grund av olika orsaker inte erhållits några resultat (t.ex. under detektionsgränsen, obehandlat prov, oidentifierat prov, gammalt prov).

---

| 8.8.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/28

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1373

av den 5 augusti 2022

om godkännande för utsläppande på marknaden av järnhydroxidadipattartrat som ett nytt livsmedel och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/2470

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 av den 25 november 2015 om nya livsmedel och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 och upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 och kommissionens förordning (EG) nr 1852/2001 (1), särskilt artikel 12.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EU) 2015/2283 får endast nya livsmedel som godkänts och införts i unionsförteckningen över nya livsmedel släppas ut på marknaden i unionen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EU) 2015/2283 får endast nya livsmedel som godkänts och införts i unionsförteckningen över nya livsmedel släppas ut på marknaden i unionen.

| (2) | I enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2015/2283 har en unionsförteckning över nya livsmedel upprättats genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (2). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2015/2283 har en unionsförteckning över nya livsmedel upprättats genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 (2).

| (3) | Den 21 februari 2020 ansökte företaget Nemysis Limited (sökanden) hos kommissionen i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) 2015/2283 om att få släppa ut järnhydroxidadipattartrat på marknaden i unionen som ett nytt livsmedel för användning som en källa till järn i kosttillskott enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (3), i form av kapslar vid halter på upp till 100 mg/dag som skulle motsvara upp till 36 mg järn (Fe) per dag, avsedda för befolkningen i allmänhet, utom spädbarn och småbarn. I ansökan angav sökanden att järnhydroxidadipattartrat som ett konstruerat nanomaterial är ett nytt livsmedel i enlighet med artikel 3.2 a viii i förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(3)

Den 21 februari 2020 ansökte företaget Nemysis Limited (sökanden) hos kommissionen i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) 2015/2283 om att få släppa ut järnhydroxidadipattartrat på marknaden i unionen som ett nytt livsmedel för användning som en källa till järn i kosttillskott enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (3), i form av kapslar vid halter på upp till 100 mg/dag som skulle motsvara upp till 36 mg järn (Fe) per dag, avsedda för befolkningen i allmänhet, utom spädbarn och småbarn. I ansökan angav sökanden att järnhydroxidadipattartrat som ett konstruerat nanomaterial är ett nytt livsmedel i enlighet med artikel 3.2 a viii i förordning (EU) 2015/2283.

| (4) | Den 21 februari 2020 ansökte sökanden även hos kommissionen om skydd av äganderättsligt skyddade data för ett mikrokärntest in vitro på däggdjur (4), ett genmutationstest in vitro på däggdjursceller med användning av thymidinkinasgenen (5) och en 90-dagars oral toxicitetsstudie på gnagare (6), vilka lämnats in till stöd för ansökan. |
| --- | --- |

(4)

Den 21 februari 2020 ansökte sökanden även hos kommissionen om skydd av äganderättsligt skyddade data för ett mikrokärntest in vitro på däggdjur (4), ett genmutationstest in vitro på däggdjursceller med användning av thymidinkinasgenen (5) och en 90-dagars oral toxicitetsstudie på gnagare (6), vilka lämnats in till stöd för ansökan.

| (5) | Den 3 juli 2020 begärde kommissionen att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) skulle göra en bedömning av järnhydroxidadipattartrat som ett nytt livsmedel. |
| --- | --- |

(5)

Den 3 juli 2020 begärde kommissionen att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) skulle göra en bedömning av järnhydroxidadipattartrat som ett nytt livsmedel.

| (6) | Den 27 oktober 2021 antog livsmedelsmyndigheten sitt vetenskapliga yttrande ”Safety of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EC” (7) i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(6)

Den 27 oktober 2021 antog livsmedelsmyndigheten sitt vetenskapliga yttrande ”Safety of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EC” (7) i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2015/2283.

| (7) | I det vetenskapliga yttrandet drog livsmedelsmyndigheten slutsatsen att järnhydroxidadipattartrat är säkert under föreslagna användningsvillkor för de föreslagna målgrupperna vid halter som inte överstiger 100 mg/dag och att det är en källa till biotillgängligt järn. I yttrandet konstaterade livsmedelsmyndigheten dock också att den inte hade fastställt en övre gräns för intag (UL) och att intaget av järn från kosttillskott som innehåller det nya livsmedlet därför skulle kunna överstiga de referensvärden för befolkningen som medlemsstaterna har fastställt, och att det kombinerade intaget av järn från kosttillskott som innehåller det nya livsmedlet och från kosten skulle vara högt. Mot bakgrund av livsmedelsmyndighetens överväganden, järns betydelse för människans fysiologi, tillväxt och utveckling, särskilt tidigt i livet, och den hårfina linjen mellan järns positiva och negativa hälsoeffekter beroende på intag, anser kommissionen att försiktighet måste iakttas. |
| --- | --- |

(7)

I det vetenskapliga yttrandet drog livsmedelsmyndigheten slutsatsen att järnhydroxidadipattartrat är säkert under föreslagna användningsvillkor för de föreslagna målgrupperna vid halter som inte överstiger 100 mg/dag och att det är en källa till biotillgängligt järn. I yttrandet konstaterade livsmedelsmyndigheten dock också att den inte hade fastställt en övre gräns för intag (UL) och att intaget av järn från kosttillskott som innehåller det nya livsmedlet därför skulle kunna överstiga de referensvärden för befolkningen som medlemsstaterna har fastställt, och att det kombinerade intaget av järn från kosttillskott som innehåller det nya livsmedlet och från kosten skulle vara högt. Mot bakgrund av livsmedelsmyndighetens överväganden, järns betydelse för människans fysiologi, tillväxt och utveckling, särskilt tidigt i livet, och den hårfina linjen mellan järns positiva och negativa hälsoeffekter beroende på intag, anser kommissionen att försiktighet måste iakttas.

| (8) | Kommissionen bad därför sökanden att se över de halter av järnhydroxidadipattartrat som föreslogs i ansökan (halter på upp till 100 mg/dag som skulle motsvara upp till 36 mg järn (Fe) per dag för befolkningen i allmänhet, utom spädbarn och småbarn). Som svar på kommissionens begäran ändrade sökanden sin ansökan och föreslog användning av järnhydroxidadipattartrat vid halter som inte överstiger 100 mg/dag, vilket begränsar de motsvarande järnhalterna till upp till 30 mg Fe/dag i kosttillskott avsedda för den vuxna befolkningen, och vid halter som inte överstiger 50 mg järnhydroxidadipattartrat/dag, vilket begränsar de motsvarande järnhalterna till upp till 14 mg Fe/dag i kosttillskott avsedda för barn och ungdomar under 18 år, utom barn under fyra år. Sökanden angav dessutom att den kommer att justera halterna av järnhydroxidadipattartrat i kosttillskott som släpps ut på marknaden i en medlemsstat för att begränsa de motsvarande högsta järnhalterna till de referensvärden som den medlemsstaten har fastställt för varje åldersgrupp av befolkningen. Kommissionen anser att den ändrade användningen kommer att uppfylla villkoren för utsläppande på marknaden av järnhydroxidadipattartrat i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen bad därför sökanden att se över de halter av järnhydroxidadipattartrat som föreslogs i ansökan (halter på upp till 100 mg/dag som skulle motsvara upp till 36 mg järn (Fe) per dag för befolkningen i allmänhet, utom spädbarn och småbarn). Som svar på kommissionens begäran ändrade sökanden sin ansökan och föreslog användning av järnhydroxidadipattartrat vid halter som inte överstiger 100 mg/dag, vilket begränsar de motsvarande järnhalterna till upp till 30 mg Fe/dag i kosttillskott avsedda för den vuxna befolkningen, och vid halter som inte överstiger 50 mg järnhydroxidadipattartrat/dag, vilket begränsar de motsvarande järnhalterna till upp till 14 mg Fe/dag i kosttillskott avsedda för barn och ungdomar under 18 år, utom barn under fyra år. Sökanden angav dessutom att den kommer att justera halterna av järnhydroxidadipattartrat i kosttillskott som släpps ut på marknaden i en medlemsstat för att begränsa de motsvarande högsta järnhalterna till de referensvärden som den medlemsstaten har fastställt för varje åldersgrupp av befolkningen. Kommissionen anser att den ändrade användningen kommer att uppfylla villkoren för utsläppande på marknaden av järnhydroxidadipattartrat i enlighet med artikel 12.1 i förordning (EU) 2015/2283.

| (9) | Införandet av järnhydroxidadipattartrat som ett nytt livsmedel i unionsförteckningen över nya livsmedel bör omfatta de uppgifter som avses i artikel 9.3 i förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Införandet av järnhydroxidadipattartrat som ett nytt livsmedel i unionsförteckningen över nya livsmedel bör omfatta de uppgifter som avses i artikel 9.3 i förordning (EU) 2015/2283.

| (10) | I samma vetenskapliga yttrande konstaterade livsmedelsmyndigheten att förekomsten av nickel i det nya livsmedlet innebär att konsumtion av kosttillskott som innehåller 100 mg järnhydroxidadipattartrat kan framkalla dermatitrelaterade allergiska reaktioner för personer som är tio år eller yngre och som tidigare har sensibiliserats för nickel efter hudkontakt, eftersom intaget av nickel från det nya livsmedlet inte skulle ge en exponeringsmarginal för intaget av nickel som enligt livsmedelsmyndigheten utgör en låg hälsorisk för barn och ungdomar under 18 år i den övre 95:e percentilen av exponering för nickel via kosten (8). Mot bakgrund av den ändrade föreslagna användningen av det nya livsmedlet vid halter som inte överstiger 50 mg järnhydroxidadipattartrat/dag i kosttillskott avsedda för barn och ungdomar under 18 år, utom barn under fyra år, kommer dock intaget av nickel från det nya livsmedlet att vara antingen över eller nära den exponeringsmarginal som enligt livsmedelsmyndigheten utgör en låg hälsorisk, och det kommer inte att bidra väsentligt till det totala intaget av nickel från livsmedel och dricksvatten. Med hänsyn till dessa överväganden och försiktigheten i livsmedelsmyndighetens intagsbedömning, som använde den 95:e percentilen av exponering via kosten för att härleda en exponeringsmarginal för nickel som utgör en låg hälsorisk, anser kommissionen att kontaktdermatit på grund av allergiska reaktioner hos den åldersgruppen av befolkningen sannolikt inte kommer att framkallas i verkliga situationer. Kommissionen anser därför att inget av de märkningskrav som föreskrivs i artikel 9.3 b i förordning (EU) 2015/2283 är nödvändigt vad gäller den allergiframkallande förmågan. |
| --- | --- |

(10)

I samma vetenskapliga yttrande konstaterade livsmedelsmyndigheten att förekomsten av nickel i det nya livsmedlet innebär att konsumtion av kosttillskott som innehåller 100 mg järnhydroxidadipattartrat kan framkalla dermatitrelaterade allergiska reaktioner för personer som är tio år eller yngre och som tidigare har sensibiliserats för nickel efter hudkontakt, eftersom intaget av nickel från det nya livsmedlet inte skulle ge en exponeringsmarginal för intaget av nickel som enligt livsmedelsmyndigheten utgör en låg hälsorisk för barn och ungdomar under 18 år i den övre 95:e percentilen av exponering för nickel via kosten (8). Mot bakgrund av den ändrade föreslagna användningen av det nya livsmedlet vid halter som inte överstiger 50 mg järnhydroxidadipattartrat/dag i kosttillskott avsedda för barn och ungdomar under 18 år, utom barn under fyra år, kommer dock intaget av nickel från det nya livsmedlet att vara antingen över eller nära den exponeringsmarginal som enligt livsmedelsmyndigheten utgör en låg hälsorisk, och det kommer inte att bidra väsentligt till det totala intaget av nickel från livsmedel och dricksvatten. Med hänsyn till dessa överväganden och försiktigheten i livsmedelsmyndighetens intagsbedömning, som använde den 95:e percentilen av exponering via kosten för att härleda en exponeringsmarginal för nickel som utgör en låg hälsorisk, anser kommissionen att kontaktdermatit på grund av allergiska reaktioner hos den åldersgruppen av befolkningen sannolikt inte kommer att framkallas i verkliga situationer. Kommissionen anser därför att inget av de märkningskrav som föreskrivs i artikel 9.3 b i förordning (EU) 2015/2283 är nödvändigt vad gäller den allergiframkallande förmågan.

| (11) | I sitt vetenskapliga yttrande ansåg livsmedelsmyndigheten också att dess slutsats om säkerheten hos järnhydroxidadipattartrat och järnets biotillgänglighet är nära kopplad till det nya livsmedlets särskilda fysikalisk-kemiska egenskaper och profil för partikelstorleksfördelning och partikelagglomerering, som uppnås genom den kombinerade effekten av kapselformen av de kosttillskott som innehåller det nya livsmedlet, och avsaknaden av andra ämnen än adipat, tartrat och natriumklorid vid framställningen av järnhydroxidadipattartrat. Livsmedelsmyndigheten ansåg därför att det nya livsmedlets säkerhetsprofil och näringsämneskällans biotillgänglighet kan påverkas och måste bedömas i varje enskilt fall om andra former av kosttillskott (t.ex. tabletter, pastiller, pulverpåsar, tuggbara kosttillskott eller sirapsberedningar) används ensamma eller i kombination med adipat, tartrat eller natriumklorid eller med andra ämnen än adipat, tartrat och natriumklorid, eller om andra ämnen används i kosttillskott i kapselform. När andra former av kosttillskott (t.ex. tabletter, pastiller, pulverpåsar, tuggbara kosttillskott eller sirapsberedningar) används i kombination med adipat, tartrat och natriumklorid eller i kombination med andra ämnen, eller om andra ämnen används i kosttillskott i kapselform som innehåller det nya livsmedlet, bör det nya livsmedlets partikelstorleksfördelning och partikelagglomerering därför överensstämma med de godkända specifikationerna, och järnets biotillgänglighet bör överensstämma med den biotillgänglighet som livsmedelsmyndigheten har bedömt i sitt vetenskapliga yttrande. |
| --- | --- |

(11)

I sitt vetenskapliga yttrande ansåg livsmedelsmyndigheten också att dess slutsats om säkerheten hos järnhydroxidadipattartrat och järnets biotillgänglighet är nära kopplad till det nya livsmedlets särskilda fysikalisk-kemiska egenskaper och profil för partikelstorleksfördelning och partikelagglomerering, som uppnås genom den kombinerade effekten av kapselformen av de kosttillskott som innehåller det nya livsmedlet, och avsaknaden av andra ämnen än adipat, tartrat och natriumklorid vid framställningen av järnhydroxidadipattartrat. Livsmedelsmyndigheten ansåg därför att det nya livsmedlets säkerhetsprofil och näringsämneskällans biotillgänglighet kan påverkas och måste bedömas i varje enskilt fall om andra former av kosttillskott (t.ex. tabletter, pastiller, pulverpåsar, tuggbara kosttillskott eller sirapsberedningar) används ensamma eller i kombination med adipat, tartrat eller natriumklorid eller med andra ämnen än adipat, tartrat och natriumklorid, eller om andra ämnen används i kosttillskott i kapselform. När andra former av kosttillskott (t.ex. tabletter, pastiller, pulverpåsar, tuggbara kosttillskott eller sirapsberedningar) används i kombination med adipat, tartrat och natriumklorid eller i kombination med andra ämnen, eller om andra ämnen används i kosttillskott i kapselform som innehåller det nya livsmedlet, bör det nya livsmedlets partikelstorleksfördelning och partikelagglomerering därför överensstämma med de godkända specifikationerna, och järnets biotillgänglighet bör överensstämma med den biotillgänglighet som livsmedelsmyndigheten har bedömt i sitt vetenskapliga yttrande.

| (12) | Livsmedelsmyndigheten noterade i sitt vetenskapliga yttrande att dess slutsats om det nya livsmedlets säkerhet baserades på vetenskapliga data från mikrokärntestet in vitro på däggdjur, genmutationstestet in vitro på däggdjursceller med användning av thymidinkinasgenen och den 90-dagars orala toxicitetsstudien på gnagare, som ingick i sökandens ansökan, och utan vilka livsmedelsmyndigheten inte hade kunnat bedöma det nya livsmedlet och nå sin slutsats. |
| --- | --- |

(12)

Livsmedelsmyndigheten noterade i sitt vetenskapliga yttrande att dess slutsats om det nya livsmedlets säkerhet baserades på vetenskapliga data från mikrokärntestet in vitro på däggdjur, genmutationstestet in vitro på däggdjursceller med användning av thymidinkinasgenen och den 90-dagars orala toxicitetsstudien på gnagare, som ingick i sökandens ansökan, och utan vilka livsmedelsmyndigheten inte hade kunnat bedöma det nya livsmedlet och nå sin slutsats.

| (13) | Kommissionen bad sökanden att ytterligare klargöra sin motivering till anspråket på äganderätten till dessa studier och att klargöra sitt anspråk på ensamrätt att använda dem i enlighet med artikel 26.2 b i förordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bad sökanden att ytterligare klargöra sin motivering till anspråket på äganderätten till dessa studier och att klargöra sitt anspråk på ensamrätt att använda dem i enlighet med artikel 26.2 b i förordning (EU) 2015/2283.

| (14) | Sökanden förklarade att när ansökan lämnades in hade sökanden äganderätt och ensamrätt till dessa vetenskapliga data från mikrokärntestet in vitro på däggdjur, genmutationstestet in vitro på däggdjursceller med användning av thymidinkinasgenen och den 90-dagars orala toxicitetsstudien på gnagare, och att tredje part därför inte kan få tillgång till, använda eller hänvisa till dessa data. |
| --- | --- |

(14)

Sökanden förklarade att när ansökan lämnades in hade sökanden äganderätt och ensamrätt till dessa vetenskapliga data från mikrokärntestet in vitro på däggdjur, genmutationstestet in vitro på däggdjursceller med användning av thymidinkinasgenen och den 90-dagars orala toxicitetsstudien på gnagare, och att tredje part därför inte kan få tillgång till, använda eller hänvisa till dessa data.

| (15) | Kommissionen bedömde alla uppgifter som sökanden lämnat och ansåg att sökanden lämnat tillräckliga belägg för att villkoren i artikel 26.2 i förordning (EU) 2015/2283 är uppfyllda. Dessa vetenskapliga data från mikrokärntestet in vitro på däggdjur, genmutationstestet in vitro på däggdjursceller med användning av thymidinkinasgenen och den 90-dagars orala toxicitetsstudien på gnagare bör därför skyddas i enlighet med artikel 27.1 i förordning (EU) 2015/2283. Följaktligen bör enbart sökanden få släppa ut järnhydroxidadipattartrat på marknaden i unionen under en period av fem år från och med den dag då den här förordningen träder i kraft. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bedömde alla uppgifter som sökanden lämnat och ansåg att sökanden lämnat tillräckliga belägg för att villkoren i artikel 26.2 i förordning (EU) 2015/2283 är uppfyllda. Dessa vetenskapliga data från mikrokärntestet in vitro på däggdjur, genmutationstestet in vitro på däggdjursceller med användning av thymidinkinasgenen och den 90-dagars orala toxicitetsstudien på gnagare bör därför skyddas i enlighet med artikel 27.1 i förordning (EU) 2015/2283. Följaktligen bör enbart sökanden få släppa ut järnhydroxidadipattartrat på marknaden i unionen under en period av fem år från och med den dag då den här förordningen träder i kraft.

| (16) | Att godkännandet av järnhydroxidadipattartrat enbart gäller sökanden och att enbart sökanden får hänvisa till de vetenskapliga data som ingår i ansökan innebär dock inte att andra sökande förbjuds att ansöka om godkännande att få släppa ut samma nya livsmedel på marknaden, förutsatt att deras ansökan bygger på lagligen erhållna uppgifter till stöd för ett sådant godkännande. |
| --- | --- |

(16)

Att godkännandet av järnhydroxidadipattartrat enbart gäller sökanden och att enbart sökanden får hänvisa till de vetenskapliga data som ingår i ansökan innebär dock inte att andra sökande förbjuds att ansöka om godkännande att få släppa ut samma nya livsmedel på marknaden, förutsatt att deras ansökan bygger på lagligen erhållna uppgifter till stöd för ett sådant godkännande.

| (17) | Järnhydroxidadipattartrat är ett konstruerat nanomaterial enligt definitionen i artikel 3.2 f i förordning (EU) 2015/2283. Det nya livsmedlet bör därför tydligt anges i ingrediensförteckningen för de livsmedel som innehåller det, följt av ordet ”nano” inom parentes, i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (9). |
| --- | --- |

(17)

Järnhydroxidadipattartrat är ett konstruerat nanomaterial enligt definitionen i artikel 3.2 f i förordning (EU) 2015/2283. Det nya livsmedlet bör därför tydligt anges i ingrediensförteckningen för de livsmedel som innehåller det, följt av ordet ”nano” inom parentes, i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (9).

| (18) | Järnhydroxidadipattartrat bör införas i den unionsförteckningen över nya livsmedel som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2017/2470. Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(18)

Järnhydroxidadipattartrat bör införas i den unionsförteckningen över nya livsmedel som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2017/2470. Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Järnhydroxidadipattartrat godkänns för utsläppande på marknaden i unionen.

Järnhydroxidadipattartrat ska införas i den unionsförteckning över nya livsmedel som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2017/2470.

2.   Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Enbart företaget Nemysis Limited (10) får släppa ut det nya livsmedel som anges i artikel 1 på marknaden i unionen, under en period av fem år från och med den den 28 augusti 2022, såvida inte en senare sökande erhåller godkännande för det nya livsmedlet utan att använda de vetenskapliga data som skyddas i enlighet med artikel 3 eller med medgivande av Nemysis Limited.

Artikel 3

De vetenskapliga data som ingår i ansökan och som uppfyller villkoren i artikel 26.2 i förordning (EU) 2015/2283 får inte utan medgivande av Nemysis Limited användas till förmån för en senare sökande under en period av fem år från och med den dag då den här förordningen träder i kraft.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 327, 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2470 av den 20 december 2017 om upprättande av en unionsförteckning över nya livsmedel i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2283 om nya livsmedel (EUT L 351, 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (EGT L 183, 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  Nemysis Limited (2019, opublicerad).

4

(5)  Nemysis Limited (2019, opublicerad).

5

(6)  Nemysis Limited (2019, opublicerad).

6

(7)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):12, artikelnr 6935.

7

EFSA Journal

(8)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):11, artikelnr 6268.

8

EFSA Journal

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).

9

(10)  Adress: Suite 4.01 Ormond Building 31–36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC Dublin, Irland.

10

---

BILAGA

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2017/2470 ska ändras på följande sätt:

| 1) | Följande post ska införas i tabell 1 (Godkända nya livsmedel):










  ”Godkänt nytt livsmedel | Villkoren för hur det nya livsmedlet får användas | Ytterligare särskilda märkningskrav | Andra krav | Uppgiftsskydd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Järnhydroxidadipattartrat | Angiven livsmedelskategori | Maximihalter | Det nya livsmedlet ska vid märkning av livsmedel där det ingår benämnas ”järnhydroxidadipattartrat (nano)”.
  Märkningen av kosttillskott som innehåller järnhydroxidadipattartrat ska innehålla en uppgift om att kosttillskotten inte bör intas av barn och ungdomar under 18 år/barn under fyra år (*).






  (*) | Beroende på vilken åldersgrupp kosttillskottet är avsett för. |

1)

Följande post ska införas i tabell 1 (Godkända nya livsmedel):

”Godkänt nytt livsmedel

Villkoren för hur det nya livsmedlet får användas

Ytterligare särskilda märkningskrav

Andra krav

Uppgiftsskydd

Järnhydroxidadipattartrat

Angiven livsmedelskategori

Maximihalter

Det nya livsmedlet ska vid märkning av livsmedel där det ingår benämnas ”järnhydroxidadipattartrat (nano)”.

Märkningen av kosttillskott som innehåller järnhydroxidadipattartrat ska innehålla en uppgift om att kosttillskotten inte bör intas av barn och ungdomar under 18 år/barn under fyra år (*).

(*)

Beroende på vilken åldersgrupp kosttillskottet är avsett för.

Godkänt den 28.8.2022. Detta införande sker på grundval av äganderättsligt skyddade vetenskapliga data som skyddas i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) 2015/2283.

Sökande: Nemysis Limited, Suite 4.01 Ormond Building 31–36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC, Dublin, Irland. Under den tid som uppgiftsskyddet gäller får endast Nemysis Limited släppa ut det nya livsmedlet järnhydroxidadipattartrat på marknaden i unionen, såvida inte en senare sökande erhåller godkännande för det nya livsmedlet utan hänvisning till de äganderättsligt skyddade vetenskapliga data som skyddas i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) 2015/2283 eller med medgivande av Nemysis Limited.

Datum då uppgiftsskyddet löper ut: 28.8.2027.”

Kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG för vuxna

≤ 100 mg/dag (≤ 30 mg Fe/dag)

Kosttillskott enligt definitionen i direktiv 2002/46/EG för barn och ungdomar under 18 år, utom barn under fyra år

≤ 50 mg/dag (≤ 14 mg Fe/dag)

| (2) | Följande post ska införas i tabell 2 (Specifikationer):







  Godkänt nytt livsmedel | Specifikation |
| --- | --- | --- |
| ”Järnhydroxidadipattartrat | Beskrivning/definition

  Järnhydroxidadipattartrat är ett luktfritt, konstruerat nanomaterial i pulverform som är olösligt i vatten och framställs genom kemisk syntes som omfattar en rad steg som inbegriper syra-basreaktion, utfällning, filtrering och torkning.
  Kosttillskotten som innehåller det nya livsmedlet framställs i kapselform. Överskott av adipat, tartrat och natriumklorid används vid halter som härrör från produktionsprocessen för att bidra till att stabilisera järnhydroxidadipattartratet och säkerställa den godkända partikelstorleksfördelningen. Om andra former av kosttillskott (t.ex. tabletter, pastiller, pulverpåsar, tuggbara kosttillskott eller sirapsberedningar) används i kombination med adipat, tartrat och natriumklorid eller i kombination med andra ämnen, eller om andra ämnen används i kosttillskott i kapselform som innehåller det nya livsmedlet, ska det säkerställas att den godkända partikelstorleksfördelningen för järnhydroxidadipattartrat bibehålls. |
| Trivialnamn | Järnoxohydroxidadipattartrat |
| Andra namn | Järnhydroxidadipattartrat, järnoxihydroxidadipattartrat |
| Handelsnamn | Järnhydroxidadipattartrat |
| CAS-nr | 2460638-28-0 |
| Molekylformel


  (beräkad) | FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z


  där m och n är odefinierade enligt vedertagen praxis för ferrijärnoxohydroxider
   (*1)

  x = 0,28–0,88
  y = 0,78–1,50
  z = 0,04–0,19
  Vinsyra (C4H6O6) och adipinsyra (C6H10O4) förekommer i protonerad form |
| Molekylvikt | Genomsnittlig molekylvikt: 35 803,4 Da (lägre-övre: 27 670,5 –45 319,4 Da) |
| Egenskaper/sammansättning


  Fysikalisk-kemiska

  Järn (% torrsubstans): 24,0–36,0
  Adipat (% torrsubstans): 1,5–4,5
  Tartrat (% torrsubstans): 28,0–40,0
  Vattenhalt (%): 10,0–21,0
  Natrium (% torrsubstans): 9,0–11,0
  Klorid (% torrsubstans): 2,6–4,2

  Fasfördelning

  Löslig (%): 2,0–4,0
  Nano (%): 92,0–98,0
  Mikro (%): 0,0–3,0

  Primär partikelstorlek

  Mediandiameter  (1).: 1,5–2,3 nm
  Medeldiameter  (1).: 1,8–2,8 nm
  Dv(10)  (2): 1,5–2,5 nm
  Dv(50)  (2): 2,5–3,5 nm
  Dv(90)  (2): 5,0–6,0 nm

  Tungmetaller

  Arsenik: < 0,80 mg/kg
  Nickel: < 50,0 mg/kg

  Lösningsmedelsrester

  Etanol: < 500 mg/kg

  Mikrobiologiska kriterier

  Aeroba mikroorganismer totalt: < 10 CFU/g
  Jäst och mögel totalt: < 10 CFU/g |

(2)

Följande post ska införas i tabell 2 (Specifikationer):

Godkänt nytt livsmedel

Specifikation

”Järnhydroxidadipattartrat

Beskrivning/definition

Järnhydroxidadipattartrat är ett luktfritt, konstruerat nanomaterial i pulverform som är olösligt i vatten och framställs genom kemisk syntes som omfattar en rad steg som inbegriper syra-basreaktion, utfällning, filtrering och torkning.

Kosttillskotten som innehåller det nya livsmedlet framställs i kapselform. Överskott av adipat, tartrat och natriumklorid används vid halter som härrör från produktionsprocessen för att bidra till att stabilisera järnhydroxidadipattartratet och säkerställa den godkända partikelstorleksfördelningen. Om andra former av kosttillskott (t.ex. tabletter, pastiller, pulverpåsar, tuggbara kosttillskott eller sirapsberedningar) används i kombination med adipat, tartrat och natriumklorid eller i kombination med andra ämnen, eller om andra ämnen används i kosttillskott i kapselform som innehåller det nya livsmedlet, ska det säkerställas att den godkända partikelstorleksfördelningen för järnhydroxidadipattartrat bibehålls.

Trivialnamn

Järnoxohydroxidadipattartrat

Andra namn

Järnhydroxidadipattartrat, järnoxihydroxidadipattartrat

Handelsnamn

Järnhydroxidadipattartrat

CAS-nr

2460638-28-0

Molekylformel

(beräkad)

FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z

där m och n är odefinierade enligt vedertagen praxis för ferrijärnoxohydroxider
   (*1)

x = 0,28–0,88

y = 0,78–1,50

z = 0,04–0,19

Vinsyra (C4H6O6) och adipinsyra (C6H10O4) förekommer i protonerad form

Molekylvikt

Genomsnittlig molekylvikt: 35 803,4 Da (lägre-övre: 27 670,5 –45 319,4 Da)

Egenskaper/sammansättning

Fysikalisk-kemiska

Järn (% torrsubstans): 24,0–36,0

Adipat (% torrsubstans): 1,5–4,5

Tartrat (% torrsubstans): 28,0–40,0

Vattenhalt (%): 10,0–21,0

Natrium (% torrsubstans): 9,0–11,0

Klorid (% torrsubstans): 2,6–4,2

Fasfördelning

Löslig (%): 2,0–4,0

Nano (%): 92,0–98,0

Mikro (%): 0,0–3,0

Primär partikelstorlek

Mediandiameter  (1).: 1,5–2,3 nm

Medeldiameter  (1).: 1,8–2,8 nm

Dv(10)  (2): 1,5–2,5 nm

Dv(50)  (2): 2,5–3,5 nm

Dv(90)  (2): 5,0–6,0 nm

Tungmetaller

Arsenik: < 0,80 mg/kg

Nickel: < 50,0 mg/kg

Lösningsmedelsrester

Etanol: < 500 mg/kg

Mikrobiologiska kriterier

Aeroba mikroorganismer totalt: < 10 CFU/g

Jäst och mögel totalt: < 10 CFU/g

---

(*1)  Cornell RM och Schwertmann U, 2003, The Iron Oxides: Structure, Properties, Reactions, Occurences and Uses, 2:a upplagan, Wiley (https://doi.org/10.1002/3527602097)

(1)  Nummerbaserad (genom transmissionselektronmikroskopi [TEM]).

(2)  Volymbaserad (hydrodynamisk diameter genom dynamisk ljusspridning). CFU: kolonibildande enheter.”

---

| 8.8.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1374

av den 5 augusti 2022

om godkännande av kaliumdiformiat som fodertillsats för avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor, och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 333/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas.

| (2) | Kaliumdiformiat godkändes för tio år som fodertillsats för alla djurarter genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 333/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Kaliumdiformiat godkändes för tio år som fodertillsats för alla djurarter genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 333/2012 (2).

| (3) | I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om förlängning av godkännandet av kaliumdiformiat som fodertillsats för alla djurarter, med en begäran om att tillsatsen ska införas i kategorin ”tekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i den förordningen. Sökanden har senare dragit tillbaka ansökan för alla djurarter, utom för avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 har en ansökan lämnats in om förlängning av godkännandet av kaliumdiformiat som fodertillsats för alla djurarter, med en begäran om att tillsatsen ska införas i kategorin ”tekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i den förordningen. Sökanden har senare dragit tillbaka ansökan för alla djurarter, utom för avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i ett yttrande av den 27 januari 2022 (3) att sökanden hade lämnat belägg för att tillsatsen uppfyller de befintliga villkoren för godkännande. Livsmedelsmyndigheten drog dessutom slutsatsen att kaliumdiformiat inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att tillsatsen är irriterande för ögon, men den kunde inte dra några slutsatser om huruvida tillsatsen kan vara irriterande för huden, eller luftvägssensibiliserande eller hudsensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i ett yttrande av den 27 januari 2022 (3) att sökanden hade lämnat belägg för att tillsatsen uppfyller de befintliga villkoren för godkännande. Livsmedelsmyndigheten drog dessutom slutsatsen att kaliumdiformiat inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att tillsatsen är irriterande för ögon, men den kunde inte dra några slutsatser om huruvida tillsatsen kan vara irriterande för huden, eller luftvägssensibiliserande eller hudsensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av kaliumdiformiat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Godkännandet av tillsatsen bör därför förlängas. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av kaliumdiformiat visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Godkännandet av tillsatsen bör därför förlängas.

| (6) | Till följd av det förlängda godkännandet av kaliumdiformiat som fodertillsats bör genomförandeförordning (EU) nr 333/2012 upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Till följd av det förlängda godkännandet av kaliumdiformiat som fodertillsats bör genomförandeförordning (EU) nr 333/2012 upphävas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännandet av det ämne i kategorin ”tekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”konserveringsmedel” som anges i bilagan förlängs under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Genomförandeförordning (EU) nr 333/2012 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Övergångsbestämmelser

1.   Det i bilaga I angivna ämnet och de förblandningar innehållande detta ämne som har framställts och märkts före den 28 februari 2023 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 28 augusti 2022 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

2.   Foderblandningar och foderråvaror innehållande det i bilagan angivna ämnet som har framställts och märkts före den 28 augusti 2023 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 28 augusti 2022 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts, om de är avsedda för livsmedelsproducerande djur.

3.   Foderblandningar och foderråvaror innehållande det i bilagan angivna ämnet som har framställts och märkts före den 28 augusti 2024 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 28 augusti 2022 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts, om de är avsedda för icke livsmedelsproducerande djur.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 333/2012 av den 19 april 2012 om godkännande av ett preparat av kaliumdiformiat som fodertillsats för alla djurarter och om ändring av förordning (EG) nr 492/2006 (EUT L 108, 20.4.2012, s. 3)

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 20(2022):3, artikelnr 7167.

3

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: konserveringsmedel. |
| 1a237a | Kaliumdiformiat | Tillsatsens sammansättning

  Kaliumdiformiat: 50 ± 5 %
  Flytande form (50:50 utspädd i vatten)

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Kaliumdiformiat
  C2H3O4K
  CAS-nr: 20642-05-1
  Einecs-nr: 243-934-6
  Framställd genom kemisk syntes

  Analysmetod
   (1)

  Bestämning av halten kaliumdiformiat (som total myrsyra) i fodertillsatsen, förblandningar, foder:






  — | Jonkromatografi med konduktivitetsdetektion (IC-CD) – EN 17294 |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg aktiv substans/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: konserveringsmedel.

1a237a

Kaliumdiformiat

Tillsatsens sammansättning

Kaliumdiformiat: 50 ± 5 %

Flytande form (50:50 utspädd i vatten)

Beskrivning av den aktiva substansen

Kaliumdiformiat

C2H3O4K

CAS-nr: 20642-05-1

Einecs-nr: 243-934-6

Framställd genom kemisk syntes

Analysmetod
   (1)

Bestämning av halten kaliumdiformiat (som total myrsyra) i fodertillsatsen, förblandningar, foder:

—

Jonkromatografi med konduktivitetsdetektion (IC-CD) – EN 17294

Bestämning av halten kalium i fodertillsatsen:

| — | Atomabsorptionsspektrometri (AAS) – EN ISO 6869, eller |
| --- | --- |

—

Atomabsorptionsspektrometri (AAS) – EN ISO 6869, eller

| — | ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) – EN 15510 |
| --- | --- |

—

ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) – EN 15510

Suggor

–

12 000

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor.

| 2. | Endast tillåten i rå fisk och fiskbiprodukter för användning i foder med en högsta halt av 9 000 mg kaliumdiformiat som aktiv substans/kg rå fisk. |
| --- | --- |

2.

Endast tillåten i rå fisk och fiskbiprodukter för användning i foder med en högsta halt av 9 000 mg kaliumdiformiat som aktiv substans/kg rå fisk.

| 3. | Den högsta halten kaliumdiformiat ska vara 6 000 mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % för avvanda smågrisar och slaktsvin samt 12 000 mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % för suggor, oavsett om ämnet används ensamt som konserveringsmedel eller i kombination med andra källor av kaliumdiformiat. |
| --- | --- |

3.

Den högsta halten kaliumdiformiat ska vara 6 000 mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % för avvanda smågrisar och slaktsvin samt 12 000 mg/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % för suggor, oavsett om ämnet används ensamt som konserveringsmedel eller i kombination med andra källor av kaliumdiformiat.

| 4. | Blandningen av myrsyra från olika källor får inte överskrida den högsta tillåtna halten i helfoder på 10 000 mg/kg helfoder för avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor. |
| --- | --- |

4.

Blandningen av myrsyra från olika källor får inte överskrida den högsta tillåtna halten i helfoder på 10 000 mg/kg helfoder för avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor.

| 5. | Följande ska anges i bruksanvisningen för tillsatsen, förblandningarna och därmed sammanhängande foder för livsmedelsproducerande djur:
  ”Samtidig användning av olika organiska syror eller deras salter är kontraindicerad om en eller flera av dem används vid eller nära den högsta tillåtna halten.” |
| --- | --- |

5.

Följande ska anges i bruksanvisningen för tillsatsen, förblandningarna och därmed sammanhängande foder för livsmedelsproducerande djur:

”Samtidig användning av olika organiska syror eller deras salter är kontraindicerad om en eller flera av dem används vid eller nära den högsta tillåtna halten.”

| 6. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

6.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd.

28.8.2032

Avvanda smågrisar

och

Slaktsvin

–

6 000

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

| 8.8.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/39

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1375

av den 5 augusti 2022

om att inte godkänna etoxikin som fodertillsats i den funktionella gruppen antioxidanter och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2017/962

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artiklarna 9.2 och 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller vägras. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller vägras. Enligt artikel 10 i den förordningen ska fodertillsatser som godkänts i enlighet med rådets direktiv 70/524/EEG (2) utvärderas på nytt.

| (2) | Etoxikin har godkänts utan tidsbegränsning som fodertillsats för alla djurarter genom direktiv 70/524/EEG. Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Etoxikin har godkänts utan tidsbegränsning som fodertillsats för alla djurarter genom direktiv 70/524/EEG. Tillsatsen infördes därefter i registret över fodertillsatser som en befintlig produkt i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i den förordningen har det lämnats in en ansökan om en ny utvärdering av etoxikin som fodertillsats för alla djurarter, med en begäran om att tillsatsen ska införas i kategorin ”tekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1831/2003 jämförd med artikel 7 i den förordningen har det lämnats in en ansökan om en ny utvärdering av etoxikin som fodertillsats för alla djurarter, med en begäran om att tillsatsen ska införas i kategorin ”tekniska tillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 21 oktober 2015 (3) att den inte kunde dra några slutsatser om tillsatsen etoxikins effektivitet och säkerhet för djur, konsumenter och miljön eftersom sökanden inte hade lämnat in tillräckliga uppgifter. Mer specifikt gick det inte att utesluta att metaboliten etoxikinkinonimin är genotoxisk, och det uttrycktes farhågor om att föroreningen p-fenetidin är en möjlig mutagen. Följaktligen hade det inte fastställts att tillsatsen etoxikin inte inverkar negativt på djurs eller människors hälsa eller på miljön. Därför drogs det befintliga godkännandet av tillsatsen etoxikin tillfälligt in genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/962 (4). |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 21 oktober 2015 (3) att den inte kunde dra några slutsatser om tillsatsen etoxikins effektivitet och säkerhet för djur, konsumenter och miljön eftersom sökanden inte hade lämnat in tillräckliga uppgifter. Mer specifikt gick det inte att utesluta att metaboliten etoxikinkinonimin är genotoxisk, och det uttrycktes farhågor om att föroreningen p-fenetidin är en möjlig mutagen. Följaktligen hade det inte fastställts att tillsatsen etoxikin inte inverkar negativt på djurs eller människors hälsa eller på miljön. Därför drogs det befintliga godkännandet av tillsatsen etoxikin tillfälligt in genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/962 (4).

| (5) | Godkännandet av tillsatsen etoxikin drogs tillfälligt in i väntan på inlämnande och bedömning av kompletterande uppgifter som sökanden skulle ta fram enligt ett tidsschema där man anger de nödvändiga studier som ska genomföras. Enligt tidsschemat skulle resultatet från den sista av dessa studier finnas tillgängligt i juli 2018. |
| --- | --- |

(5)

Godkännandet av tillsatsen etoxikin drogs tillfälligt in i väntan på inlämnande och bedömning av kompletterande uppgifter som sökanden skulle ta fram enligt ett tidsschema där man anger de nödvändiga studier som ska genomföras. Enligt tidsschemat skulle resultatet från den sista av dessa studier finnas tillgängligt i juli 2018.

| (6) | Enligt genomförandeförordning (EU) 2017/962 ska den tillfälliga indragningen ses över senast den 31 december 2022 och under alla omständigheter efter att livsmedelsmyndigheten antagit ett negativt yttrande rörande säkerheten och effektiviteten hos tillsatsen etoxikin. |
| --- | --- |

(6)

Enligt genomförandeförordning (EU) 2017/962 ska den tillfälliga indragningen ses över senast den 31 december 2022 och under alla omständigheter efter att livsmedelsmyndigheten antagit ett negativt yttrande rörande säkerheten och effektiviteten hos tillsatsen etoxikin.

| (7) | Sedan livsmedelsmyndighetens yttrande antogs den 21 oktober 2015 har sökanden flera gånger lämnat in kompletterande uppgifter till kommissionen (den 11 mars 2016, 15 december 2017, 20 april 2018 och 23 juni 2021), som vidarebefordrades till livsmedelsmyndigheten. Sökanden lämnade in ytterligare kompletterande uppgifter under bedömningen av uppgifterna samt den 24 september 2020. |
| --- | --- |

(7)

Sedan livsmedelsmyndighetens yttrande antogs den 21 oktober 2015 har sökanden flera gånger lämnat in kompletterande uppgifter till kommissionen (den 11 mars 2016, 15 december 2017, 20 april 2018 och 23 juni 2021), som vidarebefordrades till livsmedelsmyndigheten. Sökanden lämnade in ytterligare kompletterande uppgifter under bedömningen av uppgifterna samt den 24 september 2020.

| (8) | Den 27 januari 2022 antog livsmedelsmyndigheten ett yttrande (5) efter bedömningen av de kompletterande uppgifterna som sökanden hade lämnat in och tog särskild hänsyn till de ändrade specifikationerna för tillsatsen etoxikin, där halten av föroreningen p-fenetidin hade sänkts till en nivå som är lägre än 2,5 ppm, och förslaget att tillsätta 50 mg av tillsatsen per kg helfoder. I sitt yttrande kunde livsmedelsmyndigheten inte dra några slutsatser om säkerheten hos tillsatsen etoxikin för långlivade djur och avelsdjur, oavsett nivå, eftersom tillsatsen innehåller p-fenetidin, en erkänd möjlig mutagen som finns kvar som en förorening i tillsatsen, men där sökanden inte hade lämnat in någon ytterligare information som beaktar denna säkerhetsrisk. När det gäller konsumenternas säkerhet vid användning av etoxikin kunde inte några slutsatser dras på grund av förekomsten av p-fenetidin och eftersom det saknades uppgifter om restmängderna av p-fenetidin i vävnader och produkter av animaliskt ursprung. Eftersom uppgifter om restmängder i mjölk saknades kunde livsmedelsmyndigheten inte heller dra några slutsatser om hur säkert etoxikin är för konsumenter om det används i foder för mjölkproducerande djur. När det gäller säkerheten för användarna konstaterade livsmedelsmyndigheten att användarnas exponering bör minimeras för att minska risken för exponering för p-fenetidin genom inandning. När det gäller säkerheten för miljön konstaterade livsmedelsmyndigheten att det behövs kompletterande uppgifter för att den ska kunna dra slutsatser om säkerheten hos etoxikin för landmiljön när tillsatsen ges till landlevande djur. Dessutom ansåg livsmedelsmyndigheten att risker för vattenmiljön inte kunde uteslutas när tillsatsen används för landlevande djur och att risker för sekundärförgiftning via den marina livsmedelskedjan inte heller kunde uteslutas. Livsmedelsmyndigheten konstaterade dessutom att risker inte kunde uteslutas för etoxikin som används i burar för vattenlevande sedimentorganismer. |
| --- | --- |

(8)

Den 27 januari 2022 antog livsmedelsmyndigheten ett yttrande (5) efter bedömningen av de kompletterande uppgifterna som sökanden hade lämnat in och tog särskild hänsyn till de ändrade specifikationerna för tillsatsen etoxikin, där halten av föroreningen p-fenetidin hade sänkts till en nivå som är lägre än 2,5 ppm, och förslaget att tillsätta 50 mg av tillsatsen per kg helfoder. I sitt yttrande kunde livsmedelsmyndigheten inte dra några slutsatser om säkerheten hos tillsatsen etoxikin för långlivade djur och avelsdjur, oavsett nivå, eftersom tillsatsen innehåller p-fenetidin, en erkänd möjlig mutagen som finns kvar som en förorening i tillsatsen, men där sökanden inte hade lämnat in någon ytterligare information som beaktar denna säkerhetsrisk. När det gäller konsumenternas säkerhet vid användning av etoxikin kunde inte några slutsatser dras på grund av förekomsten av p-fenetidin och eftersom det saknades uppgifter om restmängderna av p-fenetidin i vävnader och produkter av animaliskt ursprung. Eftersom uppgifter om restmängder i mjölk saknades kunde livsmedelsmyndigheten inte heller dra några slutsatser om hur säkert etoxikin är för konsumenter om det används i foder för mjölkproducerande djur. När det gäller säkerheten för användarna konstaterade livsmedelsmyndigheten att användarnas exponering bör minimeras för att minska risken för exponering för p-fenetidin genom inandning. När det gäller säkerheten för miljön konstaterade livsmedelsmyndigheten att det behövs kompletterande uppgifter för att den ska kunna dra slutsatser om säkerheten hos etoxikin för landmiljön när tillsatsen ges till landlevande djur. Dessutom ansåg livsmedelsmyndigheten att risker för vattenmiljön inte kunde uteslutas när tillsatsen används för landlevande djur och att risker för sekundärförgiftning via den marina livsmedelskedjan inte heller kunde uteslutas. Livsmedelsmyndigheten konstaterade dessutom att risker inte kunde uteslutas för etoxikin som används i burar för vattenlevande sedimentorganismer.

| (9) | Livsmedelsmyndighetens yttrande av den 27 januari 2022 visar därför att det inte har fastställts att etoxikin inte inverkar negativt på djurs eller människors hälsa eller på miljön om det används som fodertillsats i den funktionella gruppen ”antioxidanter”. |
| --- | --- |

(9)

Livsmedelsmyndighetens yttrande av den 27 januari 2022 visar därför att det inte har fastställts att etoxikin inte inverkar negativt på djurs eller människors hälsa eller på miljön om det används som fodertillsats i den funktionella gruppen ”antioxidanter”.

| (10) | Bedömningen av etoxikin visar således att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 inte är uppfyllda, och att godkännandet av etoxikin som fodertillsats i den funktionella gruppen ”antioxidanter” därför bör vägras. |
| --- | --- |

(10)

Bedömningen av etoxikin visar således att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 inte är uppfyllda, och att godkännandet av etoxikin som fodertillsats i den funktionella gruppen ”antioxidanter” därför bör vägras.

| (11) | Av den ovannämnda översynen framgår att genomförandeförordning (EU) 2017/962 bör upphävas. |
| --- | --- |

(11)

Av den ovannämnda översynen framgår att genomförandeförordning (EU) 2017/962 bör upphävas.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avslag på ansökan om godkännande

Godkännandet av etoxikin (E 324) som fodertillsats i kategorin ”tekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”antioxidanter” bör vägras.

Artikel 2

Upphävande av genomförandeförordning (EU) 2017/962

Genomförandeförordning (EU) 2017/962 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser (EGT L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015):11, artikelnr 4272.

3

EFSA Journal

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/962 av den 7 juni 2017 om upphävande av godkännandet av etoxikin som fodertillsats för alla djurarter och djurkategorier (EUT L 145, 8.6.2017, s. 13).

4

(5)  
  EFSA Journal, vol. 20(2022):3, artikelnr 7166.

5

EFSA Journal

---

BESLUT

| 8.8.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/42

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/1376

av den 26 juli 2022

om tillämpligheten av artikel 34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU på produktion och grossistförsäljning av el i Danmark

(delgivet med nr C(2022)5046)

(Endast den danska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (1), särskilt artikel 35.3,

efter samråd med rådgivande kommittén för offentlig upphandling, och

av följande skäl:

1.   BAKGRUND

BAKGRUND

1.1   ANSÖKAN

ANSÖKAN

| 1) | Den 24 september 2021 lämnade den danska konkurrens- och konsumentmyndigheten Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (KFST) (sökanden) in en ansökan till kommissionen i enlighet med artikel 35.1 i direktiv 2014/25/EU (ansökan). Ansökan är förenlig med artikel 1.1 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1804 (2). |
| --- | --- |

1)

Den 24 september 2021 lämnade den danska konkurrens- och konsumentmyndigheten Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (KFST) (sökanden) in en ansökan till kommissionen i enlighet med artikel 35.1 i direktiv 2014/25/EU (ansökan). Ansökan är förenlig med artikel 1.1 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1804 (2).

sökanden

ansökan

2

| 2) | Ansökan gäller produktion och grossistförsäljning av el från konventionella och förnybara källor i Danmark. |
| --- | --- |

2)

Ansökan gäller produktion och grossistförsäljning av el från konventionella och förnybara källor i Danmark.

| 3) | Ansökan omfattar dock inte följande:






  — | El producerad av landbaserade och havsbaserade vindturbiner som inte omfattas av anbudsförfaranden. |
| --- | --- | --- |

3)

Ansökan omfattar dock inte följande:

—

El producerad av landbaserade och havsbaserade vindturbiner som inte omfattas av anbudsförfaranden.

| — | El producerad av vindturbiner som anslöts till ett nät mellan den 21 februari 2008 och den 31 december 2013 eller senare, med undantag för vindturbiner som är anslutna till sin egen förbrukningsanläggning samt havsbaserade vindturbiner (el producerad från förbrukningsanläggning (§ 41 i lagen om främjande av förnybar energi) och havsbaserade vindturbiner enligt § 35 b i den lagen är undantagna från tillämpningen och omfattas därför fortfarande av bestämmelserna i direktiv 2014/25/EU). |
| --- | --- |

—

El producerad av vindturbiner som anslöts till ett nät mellan den 21 februari 2008 och den 31 december 2013 eller senare, med undantag för vindturbiner som är anslutna till sin egen förbrukningsanläggning samt havsbaserade vindturbiner (el producerad från förbrukningsanläggning (§ 41 i lagen om främjande av förnybar energi) och havsbaserade vindturbiner enligt § 35 b i den lagen är undantagna från tillämpningen och omfattas därför fortfarande av bestämmelserna i direktiv 2014/25/EU).

| — | El producerad av vindturbiner som anslöts till ett nät senast den 20 februari 2008, med undantag för vindturbiner som får pristillägg enligt avsnitten 39–41 i lagen om främjande av förnybar energi. |
| --- | --- |

—

El producerad av vindturbiner som anslöts till ett nät senast den 20 februari 2008, med undantag för vindturbiner som får pristillägg enligt avsnitten 39–41 i lagen om främjande av förnybar energi.

| — | El producerad av vindturbiner som anslöts till ett nät senast den 31 december 2002. |
| --- | --- |

—

El producerad av vindturbiner som anslöts till ett nät senast den 31 december 2002.

| — | El producerad av en helt ny vindturbin med användning av skrotningsintyg som utfärdats för nedmontering av vindturbiner (ytterligare pristillägg). El producerad från bioenergi (biomassa och biogas). |
| --- | --- |

—

El producerad av en helt ny vindturbin med användning av skrotningsintyg som utfärdats för nedmontering av vindturbiner (ytterligare pristillägg). El producerad från bioenergi (biomassa och biogas).

| — | El producerad av solcellspaneler, vågor och vattenkraft. |
| --- | --- |

—

El producerad av solcellspaneler, vågor och vattenkraft.

| — | El producerad av andra särskilda anläggningar för förnybar energi (el producerad från förnybara energikällor eller teknik av betydelse för den framtida utvidgningen av förnybar el eller el producerad från andra förnybara energikällor än de som nämnts). |
| --- | --- |

—

El producerad av andra särskilda anläggningar för förnybar energi (el producerad från förnybara energikällor eller teknik av betydelse för den framtida utvidgningen av förnybar el eller el producerad från andra förnybara energikällor än de som nämnts).

| — | El producerad av decentraliserade kraftvärmeverk och förbränningsanläggningar. |
| --- | --- |

—

El producerad av decentraliserade kraftvärmeverk och förbränningsanläggningar.

| — | El producerad av andra kraftvärmeverk avsedda att leverera fjärrvärme. |
| --- | --- |

—

El producerad av andra kraftvärmeverk avsedda att leverera fjärrvärme.

| — | El producerad av industriella kraftverk som anslöts till ett nät senast den 21 mars 2012. |
| --- | --- |

—

El producerad av industriella kraftverk som anslöts till ett nät senast den 21 mars 2012.

| — | Kompletterande tjänster. |
| --- | --- |

—

Kompletterande tjänster.

| 4) | Produktion och grossistförsäljning av el från konventionella och förnybara källor utgör en verksamhet som rör leverans av el i enlighet med artikel 9 i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

4)

Produktion och grossistförsäljning av el från konventionella och förnybara källor utgör en verksamhet som rör leverans av el i enlighet med artikel 9 i direktiv 2014/25/EU.

| 5) | I enlighet med punkt 1 a i bilaga IV till direktiv 2014/25/EU kommer kommissionen, eftersom fritt tillträde till marknaden kan förutsättas på grundval av artikel 34.3 första stycket i det direktivet, att inom 90 arbetsdagar anta ett genomförandebeslut om ansökan. |
| --- | --- |

5)

I enlighet med punkt 1 a i bilaga IV till direktiv 2014/25/EU kommer kommissionen, eftersom fritt tillträde till marknaden kan förutsättas på grundval av artikel 34.3 första stycket i det direktivet, att inom 90 arbetsdagar anta ett genomförandebeslut om ansökan.

| 6) | Enligt punkt 1 fjärde stycket i bilaga IV till direktiv 2014/25/EU, får kommissionen förlänga tidsfristen i överenskommelse med dem som har ansökt om undantaget. Med beaktande av att den kompletterande informationen lämnades av KFST den 4 mars 2022 fastställs härmed den tidsperiod som kommissionen har på sig att besluta om denna ansökan till den 31 juli 2022. |
| --- | --- |

6)

Enligt punkt 1 fjärde stycket i bilaga IV till direktiv 2014/25/EU, får kommissionen förlänga tidsfristen i överenskommelse med dem som har ansökt om undantaget. Med beaktande av att den kompletterande informationen lämnades av KFST den 4 mars 2022 fastställs härmed den tidsperiod som kommissionen har på sig att besluta om denna ansökan till den 31 juli 2022.

2.   RÄTTSLIG RAM

RÄTTSLIG RAM

| 7) | Direktiv 2014/25/EU är tillämpligt på tilldelning av kontrakt för verksamhet som rör leverans av el till fasta nät i syfte att tillhandahålla tjänster för allmänheten i samband med produktion, transport eller distribution av el, om inte verksamheten är undantagen enligt artikel 34 i det direktivet. |
| --- | --- |

7)

Direktiv 2014/25/EU är tillämpligt på tilldelning av kontrakt för verksamhet som rör leverans av el till fasta nät i syfte att tillhandahålla tjänster för allmänheten i samband med produktion, transport eller distribution av el, om inte verksamheten är undantagen enligt artikel 34 i det direktivet.

| 8) | Enligt artikel 34 i direktiv 2014/25/EU är kontrakt som syftar till att möjliggöra utförandet av någon av de verksamheter på vilka det direktivet är tillämpligt undantagna från direktivets tillämpningsområde om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den bedrivs är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av direkt konkurrensutsättning görs på grundval av objektiva kriterier, varvid hänsyn tas till den berörda sektorns särdrag (3). Denna bedömning begränsas emellertid av de korta tidsfrister som gäller och av att den måste grundas på den information som kommissionen har tillgång till, vilken inte kan kompletteras av mer tidskrävande metoder, däribland offentliga utfrågningar som riktar sig till de berörda ekonomiska aktörerna (4). Även om frågan om huruvida en verksamhet är direkt konkurrensutsatt ska avgöras på grundval av kriterier som är förenliga med bestämmelserna om konkurrens i EUF-fördraget, behöver dessa kriterier inte vara exakt desamma som de som anges i EU:s konkurrenslagstiftning (5). |
| --- | --- |

8)

Enligt artikel 34 i direktiv 2014/25/EU är kontrakt som syftar till att möjliggöra utförandet av någon av de verksamheter på vilka det direktivet är tillämpligt undantagna från direktivets tillämpningsområde om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den bedrivs är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. Bedömningen av direkt konkurrensutsättning görs på grundval av objektiva kriterier, varvid hänsyn tas till den berörda sektorns särdrag (3). Denna bedömning begränsas emellertid av de korta tidsfrister som gäller och av att den måste grundas på den information som kommissionen har tillgång till, vilken inte kan kompletteras av mer tidskrävande metoder, däribland offentliga utfrågningar som riktar sig till de berörda ekonomiska aktörerna (4). Även om frågan om huruvida en verksamhet är direkt konkurrensutsatt ska avgöras på grundval av kriterier som är förenliga med bestämmelserna om konkurrens i EUF-fördraget, behöver dessa kriterier inte vara exakt desamma som de som anges i EU:s konkurrenslagstiftning (5).

3

4

5

| 9) | Tillträdet bedöms vara fritt om medlemsstaten har genomfört och tillämpar den relevanta unionslagstiftning som öppnar en viss sektor eller en del av den för konkurrens. Den lagstiftningen förtecknas i bilaga III till direktiv 2014/25/EU. För produktion och grossistförsäljning av el hänvisar den bilagan till direktiv 2009/72/EG, upphävt genom direktiv (EU) 2019/944 (6) med verkan från och med den 1 januari 2021. Enligt sökanden har Danmark införlivat direktiv (EU) 2019/944 (7). Enligt artikel 34.3 i direktiv 2014/25/EU kan därför fritt tillträde till marknaden förutsättas. |
| --- | --- |

9)

Tillträdet bedöms vara fritt om medlemsstaten har genomfört och tillämpar den relevanta unionslagstiftning som öppnar en viss sektor eller en del av den för konkurrens. Den lagstiftningen förtecknas i bilaga III till direktiv 2014/25/EU. För produktion och grossistförsäljning av el hänvisar den bilagan till direktiv 2009/72/EG, upphävt genom direktiv (EU) 2019/944 (6) med verkan från och med den 1 januari 2021. Enligt sökanden har Danmark införlivat direktiv (EU) 2019/944 (7). Enligt artikel 34.3 i direktiv 2014/25/EU kan därför fritt tillträde till marknaden förutsättas.

6

7

| 10) | Direkt konkurrensutsättning bör bedömas utifrån olika indikatorer, varav ingen nödvändigtvis är avgörande i sig. På den marknad som berörs av detta beslut utgör marknadsandelar ett kriterium som bör beaktas tillsammans med andra kriterier, såsom konkurrenstrycket från producenter i grannländer eller antalet anbudsgivare i anbudsförfaranden för förnybar energikapacitet. |
| --- | --- |

10)

Direkt konkurrensutsättning bör bedömas utifrån olika indikatorer, varav ingen nödvändigtvis är avgörande i sig. På den marknad som berörs av detta beslut utgör marknadsandelar ett kriterium som bör beaktas tillsammans med andra kriterier, såsom konkurrenstrycket från producenter i grannländer eller antalet anbudsgivare i anbudsförfaranden för förnybar energikapacitet.

| 11) | Syftet med detta beslut är att slå fast om de tjänster som ansökan avser (på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU) är konkurrensutsatta i sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2014/25/EU innebär, sker på ett öppet och icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för upphandlarna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga. |
| --- | --- |

11)

Syftet med detta beslut är att slå fast om de tjänster som ansökan avser (på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU) är konkurrensutsatta i sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2014/25/EU innebär, sker på ett öppet och icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för upphandlarna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga.

3.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

| 12) | Detta beslut bygger på den rättsliga och faktiska situationen i september 2021 såsom den framgår av de uppgifter som sökanden lämnat och av offentligt tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

12)

Detta beslut bygger på den rättsliga och faktiska situationen i september 2021 såsom den framgår av de uppgifter som sökanden lämnat och av offentligt tillgängliga uppgifter.

3.1   FRITT TILLTRÄDE TILL MARKNADEN

FRITT TILLTRÄDE TILL MARKNADEN

| 13) | Tillträdet till en marknad bedöms vara fritt om den berörda medlemsstaten har genomfört och tillämpar relevant unionslagstiftning som öppnar en viss sektor eller en del av den för konkurrens. Danmark har enligt sökanden införlivat direktiv 2019/944/EU genom 29 nationella åtgärder. Detta bekräftades av den danska energistyrelsen (8). Kommissionen anser därför att villkoren för fritt marknadstillträde i rättsligt avseende är uppfyllda. |
| --- | --- |

13)

Tillträdet till en marknad bedöms vara fritt om den berörda medlemsstaten har genomfört och tillämpar relevant unionslagstiftning som öppnar en viss sektor eller en del av den för konkurrens. Danmark har enligt sökanden införlivat direktiv 2019/944/EU genom 29 nationella åtgärder. Detta bekräftades av den danska energistyrelsen (8). Kommissionen anser därför att villkoren för fritt marknadstillträde i rättsligt avseende är uppfyllda.

8

| 14) | När det gäller det faktiska fria tillträdet noterar kommissionen de framsteg som gjorts när det gäller avregleringen av den danska elproduktionsmarknaden sedan den år 1999 öppnades för konkurrens. Danmarks deltagande i Nord Pools energibörs och utvecklingen av sammanlänkningskapaciteten har spelat en betydande roll för att främja konkurrenstrycket. När det gäller produktion från förnybara källor, särskilt havsbaserade vindkraftsparker, har de anbudsförfaranden som anordnats av de danska myndigheterna dragit till sig allt fler deltagare. |
| --- | --- |

14)

När det gäller det faktiska fria tillträdet noterar kommissionen de framsteg som gjorts när det gäller avregleringen av den danska elproduktionsmarknaden sedan den år 1999 öppnades för konkurrens. Danmarks deltagande i Nord Pools energibörs och utvecklingen av sammanlänkningskapaciteten har spelat en betydande roll för att främja konkurrenstrycket. När det gäller produktion från förnybara källor, särskilt havsbaserade vindkraftsparker, har de anbudsförfaranden som anordnats av de danska myndigheterna dragit till sig allt fler deltagare.

| 15) | Kommissionen drar slutsatsen att tillträdet till marknaden på danskt territorium vid tillämpningen av detta beslut kan anses vara fritt i rättsligt och faktiskt avseende. |
| --- | --- |

15)

Kommissionen drar slutsatsen att tillträdet till marknaden på danskt territorium vid tillämpningen av detta beslut kan anses vara fritt i rättsligt och faktiskt avseende.

3.2   KONKURRENSBEDÖMNING

KONKURRENSBEDÖMNING

3.2.1   DEFINITION AV PRODUKTMARKNADEN

| 16) | Enligt kommissionens koncentrationspraxis (9) kan följande relevanta produktmarknader särskiljas inom elsektorn: i) produktion och leveranser i grossistledet, ii) kraftöverföring, iii) distribution, och iv) leveranser i detaljistledet. Även om en del av dessa marknader kan delas upp ytterligare har en åtskillnad mellan en marknad för elproduktion och en marknad för grossistförsäljning tillbakavisats i kommissionens tidigare praxis (10), eftersom produktionen som sådan bara är det första steget i värdekedjan, medan den producerade elen marknadsförs via grossistmarknaden. Detta har bekräftats mer specifikt för de nordiska länderna (11). |
| --- | --- |

16)

Enligt kommissionens koncentrationspraxis (9) kan följande relevanta produktmarknader särskiljas inom elsektorn: i) produktion och leveranser i grossistledet, ii) kraftöverföring, iii) distribution, och iv) leveranser i detaljistledet. Även om en del av dessa marknader kan delas upp ytterligare har en åtskillnad mellan en marknad för elproduktion och en marknad för grossistförsäljning tillbakavisats i kommissionens tidigare praxis (10), eftersom produktionen som sådan bara är det första steget i värdekedjan, medan den producerade elen marknadsförs via grossistmarknaden. Detta har bekräftats mer specifikt för de nordiska länderna (11).

9

10

11

| 17) | I sin koncentrationspraxis har kommissionen dessutom ansett att den relevanta produktmarknaden i Norden omfattar el som säljes både genom bilaterala avtal och på Nord Pool-plattformen, både på Elspot (dagen före) och Elbas (intradag) (12). |
| --- | --- |

17)

I sin koncentrationspraxis har kommissionen dessutom ansett att den relevanta produktmarknaden i Norden omfattar el som säljes både genom bilaterala avtal och på Nord Pool-plattformen, både på Elspot (dagen före) och Elbas (intradag) (12).

12

| 18) | Sökanden hävdar att energiköpsavtal för företag bör omfattas av den relevanta marknaden. Dessa avtal är bilaterala avtal mellan en elproducent och en kund (vanligtvis en stor elanvändare) genom vilka användaren köper el direkt från producenten. Handelsföretag ingår energiköpsavtal med producenter av både konventionell och förnybar energi och konkurrerar om ingåendet av energiköpsavtal. |
| --- | --- |

18)

Sökanden hävdar att energiköpsavtal för företag bör omfattas av den relevanta marknaden. Dessa avtal är bilaterala avtal mellan en elproducent och en kund (vanligtvis en stor elanvändare) genom vilka användaren köper el direkt från producenten. Handelsföretag ingår energiköpsavtal med producenter av både konventionell och förnybar energi och konkurrerar om ingåendet av energiköpsavtal.

| 19) | När det gäller andra bilaterala transaktioner måste kunder som ingår energiköpsavtal ingå ett avtal med en balansansvarig part för att hantera sina obalanser. När det gäller balansen mellan generering och produktion måste elproducenterna (t.ex. ägare av havsbaserade vindkraftverk) matcha sin beräknade elproduktion i realtid, dvs. anpassa den beräknade produktionen till den faktiska produktionen. Detta ansvar påverkas inte av hur elproducenten väljer att sälja den producerade elen, inklusive genom energiköpsavtal för företag. |
| --- | --- |

19)

När det gäller andra bilaterala transaktioner måste kunder som ingår energiköpsavtal ingå ett avtal med en balansansvarig part för att hantera sina obalanser. När det gäller balansen mellan generering och produktion måste elproducenterna (t.ex. ägare av havsbaserade vindkraftverk) matcha sin beräknade elproduktion i realtid, dvs. anpassa den beräknade produktionen till den faktiska produktionen. Detta ansvar påverkas inte av hur elproducenten väljer att sälja den producerade elen, inklusive genom energiköpsavtal för företag.

| 20) | När det gäller frågan om huruvida konventionell och förnybar el tillhör samma produktmarknad har kommissionen kommit fram till olika slutsatser beroende på de faktiska omständigheterna. Kommissionen konstaterade att konventionell och förnybar elproduktion i Tyskland (13) och Italien (14) bör betraktas som olika produktmarknader. |
| --- | --- |

20)

När det gäller frågan om huruvida konventionell och förnybar el tillhör samma produktmarknad har kommissionen kommit fram till olika slutsatser beroende på de faktiska omständigheterna. Kommissionen konstaterade att konventionell och förnybar elproduktion i Tyskland (13) och Italien (14) bör betraktas som olika produktmarknader.

13

14

| 21) | I Nederländernas fall (15) fann kommissionen dock att produktion och grossistförsäljning av el från konventionella och förnybara källor utgjorde delar av samma relevanta produktmarknad. För Norden har kommissionen i sin koncentrationspraxis betraktat källan till elektriciteten som irrelevant för produktdefinitionerna (16). |
| --- | --- |

21)

I Nederländernas fall (15) fann kommissionen dock att produktion och grossistförsäljning av el från konventionella och förnybara källor utgjorde delar av samma relevanta produktmarknad. För Norden har kommissionen i sin koncentrationspraxis betraktat källan till elektriciteten som irrelevant för produktdefinitionerna (16).

15

16

| 22) | Sökanden hävdar att situationen i Danmark skiljer sig från den i ovannämnda beslut beskrivna situationen i Tyskland och Italien, och att den liknar situationen i Nederländerna. Sökanden lämnade in tabeller med uppgifter om likheter och skillnader mellan det danska och de tyska, italienska respektive nederländska ärendena. Sökanden påpekar att de största avvikelserna från situationen i Tyskland och Italien är avsaknaden av lagstadgad ersättning, avsaknaden av inmatningsprioritet och det faktum att förnybar el säljs på grossistmarknaden till samma pris som konventionell el. |
| --- | --- |

22)

Sökanden hävdar att situationen i Danmark skiljer sig från den i ovannämnda beslut beskrivna situationen i Tyskland och Italien, och att den liknar situationen i Nederländerna. Sökanden lämnade in tabeller med uppgifter om likheter och skillnader mellan det danska och de tyska, italienska respektive nederländska ärendena. Sökanden påpekar att de största avvikelserna från situationen i Tyskland och Italien är avsaknaden av lagstadgad ersättning, avsaknaden av inmatningsprioritet och det faktum att förnybar el säljs på grossistmarknaden till samma pris som konventionell el.

| 23) | I sitt koncentrationsbeslut Fortum/Uniper (17) påminde kommissionen om att den relevanta produktmarknaden i Norden omfattar både produktion och grossistförsäljning av el, oberoende av produktionskällor och handelskanaler, och att den omfattar el som säljes genom bilaterala avtal och på den nordiska energibörsen, Nord Pool. |
| --- | --- |

23)

I sitt koncentrationsbeslut Fortum/Uniper (17) påminde kommissionen om att den relevanta produktmarknaden i Norden omfattar både produktion och grossistförsäljning av el, oberoende av produktionskällor och handelskanaler, och att den omfattar el som säljes genom bilaterala avtal och på den nordiska energibörsen, Nord Pool.

17

| 24) | När det gäller el producerad från förnybara källor omfattar ansökan de havsbaserade vindkraftparkerna Horns Rev. 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord och Kriegers Flak samt framtida vindkraftparker, däribland den havsbaserade vindkraftparken Thor. Alla de berörda stödordningarna var föremål för kommissionsbeslut som bekräftade att de var förenliga med EU:s regler om statligt stöd (18). |
| --- | --- |

24)

När det gäller el producerad från förnybara källor omfattar ansökan de havsbaserade vindkraftparkerna Horns Rev. 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord och Kriegers Flak samt framtida vindkraftparker, däribland den havsbaserade vindkraftparken Thor. Alla de berörda stödordningarna var föremål för kommissionsbeslut som bekräftade att de var förenliga med EU:s regler om statligt stöd (18).

18

| 25) | Dessutom har de premier som betalas ut för vindkraft minskat till ett minimum tack vare ökad konkurrens om produktionen. För alla ovannämnda vindkraftparker anordnade den danska energistyrelsen öppna anbudsförfaranden för produktion av el från förnybara energikällor. Horns Rev 3 (400 MW), som hölls 2015, hade fyra anbudsgivare; Kriegers Flak (600 MW), som hölls 2016, hade sju; och Vesterhav Nord/Sud (350 MW), som hölls 2016, hade tre. |
| --- | --- |

25)

Dessutom har de premier som betalas ut för vindkraft minskat till ett minimum tack vare ökad konkurrens om produktionen. För alla ovannämnda vindkraftparker anordnade den danska energistyrelsen öppna anbudsförfaranden för produktion av el från förnybara energikällor. Horns Rev 3 (400 MW), som hölls 2015, hade fyra anbudsgivare; Kriegers Flak (600 MW), som hölls 2016, hade sju; och Vesterhav Nord/Sud (350 MW), som hölls 2016, hade tre.

| 26) | Risksäkring genomförs före anbudsförfarandena, och de danska myndigheterna förstår nu marknaden bättre och har upprättat en genuin marknadsdialog. |
| --- | --- |

26)

Risksäkring genomförs före anbudsförfarandena, och de danska myndigheterna förstår nu marknaden bättre och har upprättat en genuin marknadsdialog.

| 27) | De totala kostnaderna för förnybar teknik såsom havsbaserade vindturbiner eller solcellspaneler har också minskat avsevärt. Följaktligen var det vinnande anbudet 2010 för Anholt havsbaserade vindkraftpark en premie på 105 öre/kWh, medan det vinnande anbudet 2016 för Kriegers Flak havsbaserade vindkraftpark var en premie på 37 öre/kWh. |
| --- | --- |

27)

De totala kostnaderna för förnybar teknik såsom havsbaserade vindturbiner eller solcellspaneler har också minskat avsevärt. Följaktligen var det vinnande anbudet 2010 för Anholt havsbaserade vindkraftpark en premie på 105 öre/kWh, medan det vinnande anbudet 2016 för Kriegers Flak havsbaserade vindkraftpark var en premie på 37 öre/kWh.

| 28) | Danmark har också för avsikt att sjösätta tre nya storskaliga havsbaserade vindkraftparker. Den första havsbaserade vindkraftparken ska ha en kapacitet på cirka 800 MW, medan de återstående havsbaserade vindkraftparkerna ska ha en kapacitet på minst 800 MW. Den danska energistyrelsen kommer att utlysa anbudsförfaranden för samtliga framtida havsbaserade vindkraftsparker. |
| --- | --- |

28)

Danmark har också för avsikt att sjösätta tre nya storskaliga havsbaserade vindkraftparker. Den första havsbaserade vindkraftparken ska ha en kapacitet på cirka 800 MW, medan de återstående havsbaserade vindkraftparkerna ska ha en kapacitet på minst 800 MW. Den danska energistyrelsen kommer att utlysa anbudsförfaranden för samtliga framtida havsbaserade vindkraftsparker.

| 29) | Precis som i kommissionens genomförandebeslut 2018/71 (19) om undantag rörande produktion och grossistförsäljning av el i Nederländerna, noterar kommissionen att fördelningen av subventionerna är konkurrensutsatt genom ett anbudsförfarande som reglerar beteendet hos producenterna av förnybar el med avseende på deras upphandlingspolicy. Detta skapar lika villkor för konventionell och förnybar (för de havsbaserade vindkraftparker som omfattas av ansökan) elproduktion i Danmark. |
| --- | --- |

29)

Precis som i kommissionens genomförandebeslut 2018/71 (19) om undantag rörande produktion och grossistförsäljning av el i Nederländerna, noterar kommissionen att fördelningen av subventionerna är konkurrensutsatt genom ett anbudsförfarande som reglerar beteendet hos producenterna av förnybar el med avseende på deras upphandlingspolicy. Detta skapar lika villkor för konventionell och förnybar (för de havsbaserade vindkraftparker som omfattas av ansökan) elproduktion i Danmark.

19

| 30) | I syfte att utvärdera de villkor som fastställs i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen anser kommissionen att den relevanta produktmarknaden är marknaden för produktion och grossistförsäljning av el, inklusive energiköpsavtal för företag, som produceras av både konventionella och havsbaserade vindkraftverk som omfattas av ansökan om undantag. |
| --- | --- |

30)

I syfte att utvärdera de villkor som fastställs i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen anser kommissionen att den relevanta produktmarknaden är marknaden för produktion och grossistförsäljning av el, inklusive energiköpsavtal för företag, som produceras av både konventionella och havsbaserade vindkraftverk som omfattas av ansökan om undantag.

3.2.2   DEFINITION AV GEOGRAFISK MARKNAD

| 31) | Under 2006 fastställde kommissionen i ett koncentrationsbeslut (20) att det fanns två separata geografiska marknader för grossistförsäljning av el: östra Danmark (DK2) och västra Danmark (DK1), eftersom det vid den tidpunkten inte fanns någon direkt förbindelse mellan de två danska budgivnings- (eller pris-) områdena. Kommissionen drog samma slutsats i 2018 års beslut om DE/DK Interconnector (21). |
| --- | --- |

31)

Under 2006 fastställde kommissionen i ett koncentrationsbeslut (20) att det fanns två separata geografiska marknader för grossistförsäljning av el: östra Danmark (DK2) och västra Danmark (DK1), eftersom det vid den tidpunkten inte fanns någon direkt förbindelse mellan de två danska budgivnings- (eller pris-) områdena. Kommissionen drog samma slutsats i 2018 års beslut om DE/DK Interconnector (21).

20

DK2

DK1

21

| 32) | År 2014 undersökte det danska konkurrensrådet i sitt beslut om virtuella kraftverk marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Danmark (22). Genom det beslutet upphävde det danska konkurrensrådet de tidigare åtaganden som Elsam A/S ingått i en sammanslagning år 2004 mellan Elsam A/S och Nesa A/S. Det danska konkurrensrådet stödde delvis en större geografisk marknad än DK1. DK1 är förbunden med Norge, Sverige och Tyskland genom överföringsförbindelser. Grossistpriset för fysisk el i DK1 skilde sig från alla anslutna priszoner under mindre än 10 % av tiden under 2013. Under de flesta timmar hade DK1 ett grossistpris som motsvarade minst en av de anslutna priszonerna, vilket stöder en bredare geografisk marknad än västra Danmark. Det lämnades dock osagt om det fanns en bredare geografisk marknad än västra Danmark. År 2019 angav det danska konkurrensrådet (23) att marknaden för produktion och grossistförsäljning av el var nationell, men lämnade frågan öppen om huruvida en bredare eller snävare definition av den geografiska marknaden borde fastställas. Denna slutsats baserades på ett antal prejudikat: 1) beslutet i M.8660 – Fortum/Uniper, i vilket kommissionen drog slutsatsen att det finns en nationell marknad i Sverige, 2) beslutet i M.3268 – Sydkraft och Graninge, där kommissionen fann att Sverige endast utgjorde en separat marknad från Finland och Danmark under ett obetydligt antal timmar, vilket tydde på att grossistmarknaden för el var bredare än nationell, och 3) det danska konkurrensrådets beslut om virtuella kraftverk, där kommissionen fann tecken på en större geografisk marknad än DK1 på grund av utvecklingen inom marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Danmark. Sammanlänkningskapaciteten mellan Danmark och grannländerna har utvidgats avsevärt sedan 2006. Sammanlänkningarna Skagerrak (med Norge), Kontiskan (med Sverige) och Kontek (med Tyskland) har tagits i bruk eller utökats. Cobra-kabeln (med Nederländerna) togs i drift 2019. Inom Danmark förbinder nu Stora Bält västra och östra Danmark. |
| --- | --- |

32)

År 2014 undersökte det danska konkurrensrådet i sitt beslut om virtuella kraftverk marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Danmark (22). Genom det beslutet upphävde det danska konkurrensrådet de tidigare åtaganden som Elsam A/S ingått i en sammanslagning år 2004 mellan Elsam A/S och Nesa A/S. Det danska konkurrensrådet stödde delvis en större geografisk marknad än DK1. DK1 är förbunden med Norge, Sverige och Tyskland genom överföringsförbindelser. Grossistpriset för fysisk el i DK1 skilde sig från alla anslutna priszoner under mindre än 10 % av tiden under 2013. Under de flesta timmar hade DK1 ett grossistpris som motsvarade minst en av de anslutna priszonerna, vilket stöder en bredare geografisk marknad än västra Danmark. Det lämnades dock osagt om det fanns en bredare geografisk marknad än västra Danmark. År 2019 angav det danska konkurrensrådet (23) att marknaden för produktion och grossistförsäljning av el var nationell, men lämnade frågan öppen om huruvida en bredare eller snävare definition av den geografiska marknaden borde fastställas. Denna slutsats baserades på ett antal prejudikat: 1) beslutet i M.8660 – Fortum/Uniper, i vilket kommissionen drog slutsatsen att det finns en nationell marknad i Sverige, 2) beslutet i M.3268 – Sydkraft och Graninge, där kommissionen fann att Sverige endast utgjorde en separat marknad från Finland och Danmark under ett obetydligt antal timmar, vilket tydde på att grossistmarknaden för el var bredare än nationell, och 3) det danska konkurrensrådets beslut om virtuella kraftverk, där kommissionen fann tecken på en större geografisk marknad än DK1 på grund av utvecklingen inom marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Danmark. Sammanlänkningskapaciteten mellan Danmark och grannländerna har utvidgats avsevärt sedan 2006. Sammanlänkningarna Skagerrak (med Norge), Kontiskan (med Sverige) och Kontek (med Tyskland) har tagits i bruk eller utökats. Cobra-kabeln (med Nederländerna) togs i drift 2019. Inom Danmark förbinder nu Stora Bält västra och östra Danmark.

22

23

| 33) | Den bevisning som sökanden lämnat in (24) visar på en ökande priskorrelation mellan östra och västra Danmark samt med angränsande priszoner i Sverige, Norge och Tyskland (SE3, SE4, NO2 och DE). DK1 hade till exempel samma pris som ett av de andra områdena (DK2, SE3, SE4, NO2 och DE) under 91,7 % av tiden 2013 och under 96,3 % av tiden 2018. För DK2 var siffrorna 97,8 % för 2013 och 98,6 % för 2018. Däremot minskade de timmar då DK1-området hade ett annat pris än övriga områden från 8,3 % till 3,7 % från 2013 till 2018. För DK2 sjönk procentandelen från 2,2 % till 1,4 %. |
| --- | --- |

33)

Den bevisning som sökanden lämnat in (24) visar på en ökande priskorrelation mellan östra och västra Danmark samt med angränsande priszoner i Sverige, Norge och Tyskland (SE3, SE4, NO2 och DE). DK1 hade till exempel samma pris som ett av de andra områdena (DK2, SE3, SE4, NO2 och DE) under 91,7 % av tiden 2013 och under 96,3 % av tiden 2018. För DK2 var siffrorna 97,8 % för 2013 och 98,6 % för 2018. Däremot minskade de timmar då DK1-området hade ett annat pris än övriga områden från 8,3 % till 3,7 % från 2013 till 2018. För DK2 sjönk procentandelen från 2,2 % till 1,4 %.

24

| 34) | Enligt Energinet är kapaciteten i Danmarks sammanlänkningar till sina grannländer mycket stor, och motsvarar cirka 90 % av den inhemska efterfrågan under efterfrågetopparna. Den nära integrationen med Danmarks grannländer innebär att Danmark endast har ett separat spotmarknadspris för el under cirka 10 % av tiden. Återstående tid är grossistpriset gemensamt med antingen Norge, Sverige eller Tyskland. |
| --- | --- |

34)

Enligt Energinet är kapaciteten i Danmarks sammanlänkningar till sina grannländer mycket stor, och motsvarar cirka 90 % av den inhemska efterfrågan under efterfrågetopparna. Den nära integrationen med Danmarks grannländer innebär att Danmark endast har ett separat spotmarknadspris för el under cirka 10 % av tiden. Återstående tid är grossistpriset gemensamt med antingen Norge, Sverige eller Tyskland.

| 35) | Under 2019 hade den internationella förbindelsen mellan östra Danmark (DK2) och Tyskland en tillgänglig handelskapacitet på 90 % av sammanlänkningens totala kapacitet i exportriktningen och på 95 % i importriktningen. De återstående utländska förbindelserna hade en tillgänglig handelskapacitet i exportriktningen på 60–88 % av sammanlänkningens totala kapacitet. Handelskapaciteten var lägre mellan västra Danmark (DK1) och Norge och Sverige under 2019 jämfört med 2018. Handelskapaciteten gentemot Tyskland var däremot högre för båda de danska anbudsområdena. Under 2019 hade Cobra-förbindelsen en tillgänglig handelskapacitet i export- och importriktningen på 87 % av sammanlänkningens totala kapacitet. |
| --- | --- |

35)

Under 2019 hade den internationella förbindelsen mellan östra Danmark (DK2) och Tyskland en tillgänglig handelskapacitet på 90 % av sammanlänkningens totala kapacitet i exportriktningen och på 95 % i importriktningen. De återstående utländska förbindelserna hade en tillgänglig handelskapacitet i exportriktningen på 60–88 % av sammanlänkningens totala kapacitet. Handelskapaciteten var lägre mellan västra Danmark (DK1) och Norge och Sverige under 2019 jämfört med 2018. Handelskapaciteten gentemot Tyskland var däremot högre för båda de danska anbudsområdena. Under 2019 hade Cobra-förbindelsen en tillgänglig handelskapacitet i export- och importriktningen på 87 % av sammanlänkningens totala kapacitet.

| 36) | Kommissionen konstaterar att det finns prisbegränsningar utifrån i båda zonerna: DK1 har samma priser som andra områden under 89,3 % av timmarna och DK2 under 98,4 % av timmarna. Som jämförelse kan nämnas punkt 28 i koncentrationsbeslutet Fortum/Uniper, där kommissionen drog slutsatsen att de fyra svenska elområdena utgjorde en enda geografisk marknad eftersom de hade ett gemensamt pris under 89,7 % av timmarna. Kommissionen noterar också att de fyra största aktörerna med marknadsandelar på över 10 % enligt sökanden finns i både DK1 och DK2. |
| --- | --- |

36)

Kommissionen konstaterar att det finns prisbegränsningar utifrån i båda zonerna: DK1 har samma priser som andra områden under 89,3 % av timmarna och DK2 under 98,4 % av timmarna. Som jämförelse kan nämnas punkt 28 i koncentrationsbeslutet Fortum/Uniper, där kommissionen drog slutsatsen att de fyra svenska elområdena utgjorde en enda geografisk marknad eftersom de hade ett gemensamt pris under 89,7 % av timmarna. Kommissionen noterar också att de fyra största aktörerna med marknadsandelar på över 10 % enligt sökanden finns i både DK1 och DK2.

| 37) | För att utvärdera de villkor som fastställs i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen anser kommissionen att frågan om den relevanta geografiska marknaden för produktion och grossistförsäljning av el (inklusive energiköpsavtal för företag) producerad från både konventionella och förnybara källor som omfattas av ansökan kan lämnas öppen, vare sig det finns en separat marknad för DK1 och DK2 eller en enda dansk nationell marknad. |
| --- | --- |

37)

För att utvärdera de villkor som fastställs i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen anser kommissionen att frågan om den relevanta geografiska marknaden för produktion och grossistförsäljning av el (inklusive energiköpsavtal för företag) producerad från både konventionella och förnybara källor som omfattas av ansökan kan lämnas öppen, vare sig det finns en separat marknad för DK1 och DK2 eller en enda dansk nationell marknad.

3.2.3   MARKNADSANALYS

| 38) | Alla beräkningar av marknadsandelar och uppgifter som avser andelen elproduktion baseras på uppgifter som lämnats in av sökanden. |
| --- | --- |

38)

Alla beräkningar av marknadsandelar och uppgifter som avser andelen elproduktion baseras på uppgifter som lämnats in av sökanden.

| 39) | I sin analys tar kommissionen hänsyn till flera faktorer. Även om marknadsandelar är en viktig aspekt beaktas även konkurrenstrycket från producenter från grannländer och antalet anbudsgivare i anbudsförfaranden för förnybar energikapacitet. |
| --- | --- |

39)

I sin analys tar kommissionen hänsyn till flera faktorer. Även om marknadsandelar är en viktig aspekt beaktas även konkurrenstrycket från producenter från grannländer och antalet anbudsgivare i anbudsförfaranden för förnybar energikapacitet.

| 40) | På elproduktions- och elgrossistmarknaden i Danmark finns det för närvarande tre viktiga marknadsaktörer som omfattas av reglerna för offentlig upphandling i enlighet med direktiv 2014/25/EU. De är Ørsted A/S (Ørsted) (som till 50,1 % ägs av den danska staten), det danska dotterbolaget till Vattenfall, Vattenfall AB) (Vattenfall) (som till 100 % ägs av den svenska staten) och HOFOR Energiproduktion A/S (HOFOR), som i slutändan ägs av Köpenhamns kommun. |
| --- | --- |

40)

På elproduktions- och elgrossistmarknaden i Danmark finns det för närvarande tre viktiga marknadsaktörer som omfattas av reglerna för offentlig upphandling i enlighet med direktiv 2014/25/EU. De är Ørsted A/S (Ørsted) (som till 50,1 % ägs av den danska staten), det danska dotterbolaget till Vattenfall, Vattenfall AB) (Vattenfall) (som till 100 % ägs av den svenska staten) och HOFOR Energiproduktion A/S (HOFOR), som i slutändan ägs av Köpenhamns kommun.

Ørsted

Vattenfall

HOFOR

| 41) | Det finns för närvarande 18 danska företag som bedriver handel på Nord Pool. En majoritet av dessa företag, såsom Danske Commodities och Centrica Energy Trading, är inte offentliga företag enligt direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

41)

Det finns för närvarande 18 danska företag som bedriver handel på Nord Pool. En majoritet av dessa företag, såsom Danske Commodities och Centrica Energy Trading, är inte offentliga företag enligt direktiv 2014/25/EU.

| 42) | Under 2018 och 2019 var Ørsteds marknadsandel på den kombinerade marknaden DK1–DK2 (sett till produktion) [20–30] % respektive [10–20] %, Vattenfalls marknadsandel var [5–10] % respektive [10–20] % och HOFORs marknadsandel var [0–5] % respektive [0–5] %. Dessa företags större konkurrenter, som inte omfattas av reglerna för offentlig upphandling, är Vindenergi Danmark ([40–50] % respektive [40–50] % marknadsandelar) och Energi Danmark ([10–20] % respektive [10–20] %). Marknadsandelarna på DK1- och DK2-marknaderna låg i stort sett på samma nivå (Ørsted [20–30] % i DK1 och [10–20] % i DK2 under 2018, [20–30] % i DK1 och [10–20] % i DK2 under 2019; Vattenfall [5–10] % i DK1 och [0–5] % i DK2 under 2018, [10–20] % i DK1 och [0–5] % i DK2 under 2019; HOFOR [0–5] % i DK1 och [5–10] % i DK2 under 2019). Om den relevanta geografiska marknaden är större än Danmark skulle dessa marknadsandelar vara mindre. |
| --- | --- |

42)

Under 2018 och 2019 var Ørsteds marknadsandel på den kombinerade marknaden DK1–DK2 (sett till produktion) [20–30] % respektive [10–20] %, Vattenfalls marknadsandel var [5–10] % respektive [10–20] % och HOFORs marknadsandel var [0–5] % respektive [0–5] %. Dessa företags större konkurrenter, som inte omfattas av reglerna för offentlig upphandling, är Vindenergi Danmark ([40–50] % respektive [40–50] % marknadsandelar) och Energi Danmark ([10–20] % respektive [10–20] %). Marknadsandelarna på DK1- och DK2-marknaderna låg i stort sett på samma nivå (Ørsted [20–30] % i DK1 och [10–20] % i DK2 under 2018, [20–30] % i DK1 och [10–20] % i DK2 under 2019; Vattenfall [5–10] % i DK1 och [0–5] % i DK2 under 2018, [10–20] % i DK1 och [0–5] % i DK2 under 2019; HOFOR [0–5] % i DK1 och [5–10] % i DK2 under 2019). Om den relevanta geografiska marknaden är större än Danmark skulle dessa marknadsandelar vara mindre.

| 43) | Import och export är ett mycket viktigt inslag på den danska elmarknaden. Under 2018 och 2019 låg elförbrukningen på omkring 33,5 TWh. Importen stod för cirka 45,6 % av den totala förbrukningen 2018, medan den nationella produktionen täckte 41 % av förbrukningen 2018 och 48 % 2019. Exporten är också betydande, eftersom den uppgick till 73 % och 62 % av den danska elproduktionen 2018 och 2019. |
| --- | --- |

43)

Import och export är ett mycket viktigt inslag på den danska elmarknaden. Under 2018 och 2019 låg elförbrukningen på omkring 33,5 TWh. Importen stod för cirka 45,6 % av den totala förbrukningen 2018, medan den nationella produktionen täckte 41 % av förbrukningen 2018 och 48 % 2019. Exporten är också betydande, eftersom den uppgick till 73 % och 62 % av den danska elproduktionen 2018 och 2019.

| 44) | Detta visar omfattningen av integrationen av den danska elmarknaden i en bredare geografisk marknad och därmed det konkurrenstryck som danska producenter utsätts för via gränsöverskridande sammanlänkningar, vilket huvudsakligen men inte uteslutande utövas av elproducenter i grannländerna. |
| --- | --- |

44)

Detta visar omfattningen av integrationen av den danska elmarknaden i en bredare geografisk marknad och därmed det konkurrenstryck som danska producenter utsätts för via gränsöverskridande sammanlänkningar, vilket huvudsakligen men inte uteslutande utövas av elproducenter i grannländerna.

| 45) | När det gäller grossistpriser på spotmarknaden fastställs de nordiska priserna på Nord Pool-börsen. Det genomsnittliga timpriset på spotmarknaden för DK1 och DK2 var 38,50 respektive 39,84 euro/MWh 2019, vilket är en minskning med 13 % i båda områdena jämfört med 2018. Systempriset var 38,94 euro/MWh 2019. Priset i det nordiska systemet är det fiktiva spotpris som skulle ha uppstått om hela Norden var ett enda elområde. DK1 har i allmänhet lägre priser än DK2 på grund av den relativt stora installerade vindturbinkapaciteten i DK1, vilket bidrar till sänkta priser. Det genomsnittliga spotpriset 2019 var 39,28 euro/MWh i Norge, 37,68 euro/MWh i Tyskland och 38,79 euro/MWh i Sverige, vilket var mycket likt priset i DK1 och DK2. |
| --- | --- |

45)

När det gäller grossistpriser på spotmarknaden fastställs de nordiska priserna på Nord Pool-börsen. Det genomsnittliga timpriset på spotmarknaden för DK1 och DK2 var 38,50 respektive 39,84 euro/MWh 2019, vilket är en minskning med 13 % i båda områdena jämfört med 2018. Systempriset var 38,94 euro/MWh 2019. Priset i det nordiska systemet är det fiktiva spotpris som skulle ha uppstått om hela Norden var ett enda elområde. DK1 har i allmänhet lägre priser än DK2 på grund av den relativt stora installerade vindturbinkapaciteten i DK1, vilket bidrar till sänkta priser. Det genomsnittliga spotpriset 2019 var 39,28 euro/MWh i Norge, 37,68 euro/MWh i Tyskland och 38,79 euro/MWh i Sverige, vilket var mycket likt priset i DK1 och DK2.

| 46) | I Danmark handlas omkring 6 % av elen på den gemensamma europeiska intradagsmarknaden Xbid. Intradagsmarknaden baseras på kontinuerlig handel med transaktioner som görs i form av pay-as-bid, i motsats till dagen före-marknaden, som är auktionsbaserad med ett enda clearingpris. Intradagsmarknaden används för att anpassa konsumtions- och produktionsplaner med avseende på bland annat återställande av portföljsaldon. Detta innebär att priset på intradagsmarknaden för varje timme kommer att börja vid spotpriset och sedan ökas eller sänkas om det sker oförutsedda händelser under handelsfönstret. Det årliga genomsnittspriset för intradagsmarknaden i DK1 var 35,1 euro/MWh under 2019. I DK2 uppgick det till 36,7 euro/MWh. År 2018 var det genomsnittliga priset i DK1 40,4 euro/MWh och i DK2 41,9 euro/MWh. |
| --- | --- |

46)

I Danmark handlas omkring 6 % av elen på den gemensamma europeiska intradagsmarknaden Xbid. Intradagsmarknaden baseras på kontinuerlig handel med transaktioner som görs i form av pay-as-bid, i motsats till dagen före-marknaden, som är auktionsbaserad med ett enda clearingpris. Intradagsmarknaden används för att anpassa konsumtions- och produktionsplaner med avseende på bland annat återställande av portföljsaldon. Detta innebär att priset på intradagsmarknaden för varje timme kommer att börja vid spotpriset och sedan ökas eller sänkas om det sker oförutsedda händelser under handelsfönstret. Det årliga genomsnittspriset för intradagsmarknaden i DK1 var 35,1 euro/MWh under 2019. I DK2 uppgick det till 36,7 euro/MWh. År 2018 var det genomsnittliga priset i DK1 40,4 euro/MWh och i DK2 41,9 euro/MWh.

| (47) | Ytterligare beräkningar i ansökan (25) visar att priserna i DK1 och DK2 för det mesta är desamma som i en eller flera angränsande priszoner. Under 2018 och 2019 var priserna i DK1 desamma som i ett annat prisområde i regionen (DK2, SE3, SE4, NO2 och DE) under 94,8 % och 96,3 % av tiden, medan priserna i DK2 var desamma som i ett annat prisområde i regionen (DK1, SE3, SE4, NO2 och DE) under 98,8 % och 98,6 % av tiden. Dessutom är sambandet mellan de två danska zonerna och det nordiska systemet och det tyska grossistpriset relativt stort, och uppgick till mellan 64 % och 83 % under perioden 2017–2018. |
| --- | --- |

(47)

Ytterligare beräkningar i ansökan (25) visar att priserna i DK1 och DK2 för det mesta är desamma som i en eller flera angränsande priszoner. Under 2018 och 2019 var priserna i DK1 desamma som i ett annat prisområde i regionen (DK2, SE3, SE4, NO2 och DE) under 94,8 % och 96,3 % av tiden, medan priserna i DK2 var desamma som i ett annat prisområde i regionen (DK1, SE3, SE4, NO2 och DE) under 98,8 % och 98,6 % av tiden. Dessutom är sambandet mellan de två danska zonerna och det nordiska systemet och det tyska grossistpriset relativt stort, och uppgick till mellan 64 % och 83 % under perioden 2017–2018.

25

| 48) | Danmarks sammanlänkningar till sina grannländer har en mycket stor kapacitet, motsvarande cirka 90 % av den inhemska efterfrågan under efterfrågetopparna. Den nära integrationen med grannländerna innebär att Danmark endast har ett separat spotmarknadspris för el i DK1 och DK2 under cirka 10 % av tiden. Under den återstående tiden är grossistpriset i DK1 och DK2 gemensamt med antingen Norge, Sverige eller Tyskland. |
| --- | --- |

48)

Danmarks sammanlänkningar till sina grannländer har en mycket stor kapacitet, motsvarande cirka 90 % av den inhemska efterfrågan under efterfrågetopparna. Den nära integrationen med grannländerna innebär att Danmark endast har ett separat spotmarknadspris för el i DK1 och DK2 under cirka 10 % av tiden. Under den återstående tiden är grossistpriset i DK1 och DK2 gemensamt med antingen Norge, Sverige eller Tyskland.

| 49) | Kommissionen anser att dessa faktorer visar på en mycket stark konvergens mellan elpriserna i Danmark och priserna i de nordiska länderna och i Tyskland. |
| --- | --- |

49)

Kommissionen anser att dessa faktorer visar på en mycket stark konvergens mellan elpriserna i Danmark och priserna i de nordiska länderna och i Tyskland.

3.2.4   SLUTSATS

| 50) | Upphandlande enheter har en begränsad marknadsandel på den marknad för produktion och grossistförsäljning av el i Danmark som omfattas av ansökan. |
| --- | --- |

50)

Upphandlande enheter har en begränsad marknadsandel på den marknad för produktion och grossistförsäljning av el i Danmark som omfattas av ansökan.

| 51) | Den stora importen och exporten av el jämfört med den danska elproduktionen, i kombination med sammanlänkningskapaciteten med grannländerna, visar att el- och grossistmarknaden i Danmark till stor del är integrerad i en bredare, gränsöverskridande marknad. Även om den geografiska marknaden inte nödvändigtvis är gränsöverskridande utövar elimporten till Danmark ett konkurrenstryck på de danska grossistpriserna på el under ett betydande antal timmar varje år. |
| --- | --- |

51)

Den stora importen och exporten av el jämfört med den danska elproduktionen, i kombination med sammanlänkningskapaciteten med grannländerna, visar att el- och grossistmarknaden i Danmark till stor del är integrerad i en bredare, gränsöverskridande marknad. Även om den geografiska marknaden inte nödvändigtvis är gränsöverskridande utövar elimporten till Danmark ett konkurrenstryck på de danska grossistpriserna på el under ett betydande antal timmar varje år.

| 52) | Detta bekräftas också av de uppgifter som sökanden lämnat om grossistpriser, vilka visar att de danska priserna i hög grad liknar priserna på Nord Pool och priserna i Tyskland. |
| --- | --- |

52)

Detta bekräftas också av de uppgifter som sökanden lämnat om grossistpriser, vilka visar att de danska priserna i hög grad liknar priserna på Nord Pool och priserna i Tyskland.

| 53) | Syftet med detta beslut är att slå fast om produktionen och grossistförsäljningen av el (på marknader med fritt tillträde) är konkurrensutsatt i en sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2014/25/EU medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för den upphandlande enheten att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga. |
| --- | --- |

53)

Syftet med detta beslut är att slå fast om produktionen och grossistförsäljningen av el (på marknader med fritt tillträde) är konkurrensutsatt i en sådan utsträckning att det garanterar att upphandling för verksamheten i fråga, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2014/25/EU medför, sker på ett öppet, icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för den upphandlande enheten att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga.

| 54) | Mot bakgrund av de faktorer som undersökts ovan drar kommissionen slutsatsen att verksamheten på området produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor och från havsbaserade vindkraftparker som omfattas av ett anbudsförfarande i Danmark är direkt konkurrensutsatt på en marknad med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

54)

Mot bakgrund av de faktorer som undersökts ovan drar kommissionen slutsatsen att verksamheten på området produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor och från havsbaserade vindkraftparker som omfattas av ett anbudsförfarande i Danmark är direkt konkurrensutsatt på en marknad med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU.

4.   SLUTSATS

SLUTSATS

| 55) | För tillämpningen av detta beslut och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen följer det av skälen 11–53 att produktionen och grossistförsäljningen av el från konventionella källor och från havsbaserade vindkraftparker som omfattas av ett anbudsförfarande i Danmark är direkt konkurrensutsatt på en marknad med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU. Följaktligen bör inte direktiv 2014/25/EU fortsatt tillämpas på kontrakt för denna verksamhet i Danmark. |
| --- | --- |

55)

För tillämpningen av detta beslut och utan att det påverkar tillämpningen av konkurrenslagstiftningen följer det av skälen 11–53 att produktionen och grossistförsäljningen av el från konventionella källor och från havsbaserade vindkraftparker som omfattas av ett anbudsförfarande i Danmark är direkt konkurrensutsatt på en marknad med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU. Följaktligen bör inte direktiv 2014/25/EU fortsatt tillämpas på kontrakt för denna verksamhet i Danmark.

| 56) | Direktiv 2014/25/EU bör även fortsatt tillämpas på kontrakt för verksamhet som är särskilt undantagen från ansökan. |
| --- | --- |

56)

Direktiv 2014/25/EU bör även fortsatt tillämpas på kontrakt för verksamhet som är särskilt undantagen från ansökan.

| 57) | Detta beslut bygger på den rättsliga och faktiska situationen från och med oktober 2021 till och med mars 2022, såsom den framgår av de uppgifter som lämnats in av sökandena. Beslutet kan komma att ses över, om villkoren för tillämpningen av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU inte längre är uppfyllda, till följd av betydande förändringar av den rättsliga eller faktiska situationen. |
| --- | --- |

57)

Detta beslut bygger på den rättsliga och faktiska situationen från och med oktober 2021 till och med mars 2022, såsom den framgår av de uppgifter som lämnats in av sökandena. Beslutet kan komma att ses över, om villkoren för tillämpningen av artikel 34 i direktiv 2014/25/EU inte längre är uppfyllda, till följd av betydande förändringar av den rättsliga eller faktiska situationen.

| 58) | Det erinras om att det i artikel 16 i direktiv 2014/23/EU (26) föreskrivs ett undantag från tillämpningen av direktivet vad gäller koncessioner som tilldelas av en upphandlande enhet, om det i enlighet med artikel 35 i direktiv 2014/25/EU har fastställts att verksamheten är direkt konkurrensutsatt i den medlemsstat där koncessionen ska utföras i enlighet med artikel 34 i detta direktiv. Eftersom det konstaterades att den verksamhet som utgörs av produktion och grossistförsäljning av el och som omfattas av ansökan är direkt konkurrensutsatt på en marknad med fritt tillträde kommer koncessionskontrakt för sådan verksamhet i Danmark att undantas från tillämpningsområdet för direktiv 2014/23/EU. |
| --- | --- |

58)

Det erinras om att det i artikel 16 i direktiv 2014/23/EU (26) föreskrivs ett undantag från tillämpningen av direktivet vad gäller koncessioner som tilldelas av en upphandlande enhet, om det i enlighet med artikel 35 i direktiv 2014/25/EU har fastställts att verksamheten är direkt konkurrensutsatt i den medlemsstat där koncessionen ska utföras i enlighet med artikel 34 i detta direktiv. Eftersom det konstaterades att den verksamhet som utgörs av produktion och grossistförsäljning av el och som omfattas av ansökan är direkt konkurrensutsatt på en marknad med fritt tillträde kommer koncessionskontrakt för sådan verksamhet i Danmark att undantas från tillämpningsområdet för direktiv 2014/23/EU.

26

| 59) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från rådgivande kommittén för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

59)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från rådgivande kommittén för offentlig upphandling.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Direktiv 2014/25/EU ska inte tillämpas på kontrakt som tilldelas av upphandlande enheter och som är avsedda att möjliggöra produktion och grossistförsäljning av el från konventionella och förnybara källor i Danmark som omfattas av ansökan enligt artikel 35.1 i direktiv 2014/25/EU.

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 26 juli 2022.

På kommissionens vägnar

Thierry BRETON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1804 av den 10 oktober 2016 om tillämpningsföreskrifter till artiklarna 34 och 35 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EUT L 275, 12.10.2016, s. 39).

2

(3)  Direktiv 2014/25/EU, skäl 44.

3

(4)  Se föregående fotnot.

4

(5)  Dom av den 27 april 2016, Österreichische Post AG/kommissionen, T-463/14, EU:T:2016:243, punkt 28 samt skäl 44 i direktiv 2014/25/EU.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (EUT L 158, 14.6.2019, s. 125).

6

(7)  Detta påverkar inte kommissionens bedömning av införlivandet av detta direktiv i Danmark.

7

(8)  Se s. 28 i ansökan.

8

(9)  Ärende COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA, 25.4.2006, punkt 10, s. 3.

9

(10)  Ärende COMP/M.3696 – E.ON/MOL, 21.1.2005, punkt 223; ärende COMP/M.5467 – RWE/ESSENT, 23.6.2009, punkt 23.

10

(11)  Se ärende M.8660 – Fortum/Uniper av den 15 juni 2018, punkt 18. Se även COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, punkterna 9–12, och COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, punkt 15, samt M.3268 – Sydkraft/Graninge, punkterna 19–20.

11

(12)  Se ärende M.8660 – Fortum/Uniper av den 15 juni 2018, punkt 18. Se även COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, punkterna 9–12, och COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, punkt 15, samt M.3268 – Sydkraft/Graninge, punkterna 19–20.

12

(13)  
  EUT L 114, 26.4.2012, s. 21, punkterna 36–40.

13

(14)  
  EUT L 271, 5.10.2012, s. 4, punkterna 46–50.

14

(15)  
  EUT L 12, 17.1.2018, s. 53, punkterna 19–23.

15

(16)  Se ärende M.8660 – Fortum/Uniper av den 15 juni 2018, punkt 18.

16

(17)  Se ärende M.8660 – Fortum/Uniper av den 15 juni 2018, punkt 18, samt ärendena COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, punkterna 9–12, och COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, punkt 15, samt M.3268 – Sydkraft/Graninge, punkterna 19–20.

17

(18)  Ärendena SA.40305, SA.43751, SA.45974 och SA.57858.

18

(19)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/71 av den 12 december 2017 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG när det gäller produktion och grossistförsäljning av el i Nederländerna (EUT L 12, 17.1.2018, s. 53).

19

(20)  Kommissionens beslut 2007/353/EC av den 14 mars 2006 om att förklara en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalet (Ärende COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2) (EUT L 133, 25.5.2007, s. 24), punkterna 258-260.

20

(21)  Sammanfattning av kommissionens beslut av den 7 december 2018 om ett förfarande enligt artikel 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 54 i EES-avtalet (Ärende AT.40461 – DK/DE interconnector) (EUT C 58, 14.2.2019, s. 7), punkterna 49-50.

21

(22)  Danska konkurrensrådet, DONG Energys anmodning om ophævelse af VPP tilsagn, 2014:

22

https://www.kfst.dk/media/13295/20140528-ikkefortrolig-afgoerelse-dong.pdf.

(23)  Danska konkurrensrådets beslut av den 25 juni 2019, https://www.kfst.dk/media/54483/20190625-fusion-se-eniig.pdf.

23

(24)  Se ansökan, punkterna 94–97.

24

(25)  Se punkt 95 i ansökan.

25

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

26

---

| 8.8.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/51

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/1377

av den 4 augusti 2022

om ändring av bilagan till beslut 2007/453/EG vad gäller Frankrikes BSE-status

[delgivet med nr C(2022) 5507]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (1), särskilt artikel 5.2 tredje stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 999/2001 ska medlemsstaterna, tredjeländer eller regioner i dessa (länder eller regioner) klassificeras enligt sin BSE-status i en av tre kategorier: försumbar BSE-risk, kontrollerad BSE-risk och ej fastställd BSE-risk. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 999/2001 ska medlemsstaterna, tredjeländer eller regioner i dessa (länder eller regioner) klassificeras enligt sin BSE-status i en av tre kategorier: försumbar BSE-risk, kontrollerad BSE-risk och ej fastställd BSE-risk.

| (2) | I artikel 5.2 i förordning (EG) nr 999/2001 fastställs att om Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) har placerat ett ansökande land i någon av de tre kategorierna för BSE-status får det beslutas om förnyad bedömning av kategoriseringen på unionsnivå. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 5.2 i förordning (EG) nr 999/2001 fastställs att om Världsorganisationen för djurhälsa (OIE) har placerat ett ansökande land i någon av de tre kategorierna för BSE-status får det beslutas om förnyad bedömning av kategoriseringen på unionsnivå.

| (3) | I bilagan till kommissionens beslut 2007/453/EG (2) förtecknas ländernas eller regionernas BSE-status utifrån deras BSE-risk i avsnitten A, B och C. De länder eller regioner som förtecknas i avsnitt A i den bilagan anses ha en försumbar BSE-risk, de som förtecknas i avsnitt B anses ha en kontrollerad BSE-risk, medan det i avsnitt C i den bilagan anges att länder eller regioner som inte anges i avsnitt A eller B anses ha en ej fastställd BSE-risk. |
| --- | --- |

(3)

I bilagan till kommissionens beslut 2007/453/EG (2) förtecknas ländernas eller regionernas BSE-status utifrån deras BSE-risk i avsnitten A, B och C. De länder eller regioner som förtecknas i avsnitt A i den bilagan anses ha en försumbar BSE-risk, de som förtecknas i avsnitt B anses ha en kontrollerad BSE-risk, medan det i avsnitt C i den bilagan anges att länder eller regioner som inte anges i avsnitt A eller B anses ha en ej fastställd BSE-risk.

| (4) | Frankrike omfattas för närvarande av avsnitt B i bilagan till beslut 2007/453/EG, som länder eller regioner med en kontrollerad BSE-risk. |
| --- | --- |

(4)

Frankrike omfattas för närvarande av avsnitt B i bilagan till beslut 2007/453/EG, som länder eller regioner med en kontrollerad BSE-risk.

| (5) | Den 24 maj 2022 antog OIE:s World Assembly of Delegates resolution nr 15, Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members (3), som trädde i kraft den 27 maj 2022. I resolutionen erkänns Frankrike som ett land med försumbar BSE-risk, i enlighet med OIE:s Terrestrial Animal Health Code. Efter en förnyad bedömning av situationen på unionsnivå på grundval av OIE:s resolution nr 15 ansåg kommissionen att Frankrikes nya BSE-status enligt OIE bör återspeglas i bilagan till beslut 2007/453/EG. |
| --- | --- |

(5)

Den 24 maj 2022 antog OIE:s World Assembly of Delegates resolution nr 15, Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members (3), som trädde i kraft den 27 maj 2022. I resolutionen erkänns Frankrike som ett land med försumbar BSE-risk, i enlighet med OIE:s Terrestrial Animal Health Code. Efter en förnyad bedömning av situationen på unionsnivå på grundval av OIE:s resolution nr 15 ansåg kommissionen att Frankrikes nya BSE-status enligt OIE bör återspeglas i bilagan till beslut 2007/453/EG.

| (6) | Förteckningen över länder eller regioner i bilagan till beslut 2007/453/EG bör därför ändras så att Frankrike förtecknas i avsnitt A under länder eller regioner med en försumbar BSE-risk. |
| --- | --- |

(6)

Förteckningen över länder eller regioner i bilagan till beslut 2007/453/EG bör därför ändras så att Frankrike förtecknas i avsnitt A under länder eller regioner med en försumbar BSE-risk.

| (7) | Bilagan till beslut 2007/453/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Bilagan till beslut 2007/453/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2007/453/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 4 augusti 2022.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2007/453/EG av den 29 juni 2007 om fastställande av BSE-statusen i medlemsstaterna eller tredjeländer eller regioner i dessa utifrån deras BSE-risk (EUT L 172, 30.6.2007, s. 84).

2

(3)  https://www.woah.org/app/uploads/2022/05/a-r15-2022-bse-final-1.pdf.

3

---

BILAGA

Bilagan till beslut 2007/453/EG ska ersättas med följande:

”BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER LÄNDER ELLER REGIONER

A.   Länder eller regioner med en försumbar BSE-risk

Medlemsstater

| — | Belgien |
| --- | --- |

—

Belgien

| — | Bulgarien |
| --- | --- |

—

Bulgarien

| — | Tjeckien |
| --- | --- |

—

Tjeckien

| — | Danmark |
| --- | --- |

—

Danmark

| — | Tyskland |
| --- | --- |

—

Tyskland

| — | Estland |
| --- | --- |

—

Estland

| — | Irland |
| --- | --- |

—

Irland

| — | Spanien |
| --- | --- |

—

Spanien

| — | Frankrike |
| --- | --- |

—

Frankrike

| — | Kroatien |
| --- | --- |

—

Kroatien

| — | Italien |
| --- | --- |

—

Italien

| — | Cypern |
| --- | --- |

—

Cypern

| — | Lettland |
| --- | --- |

—

Lettland

| — | Litauen |
| --- | --- |

—

Litauen

| — | Luxemburg |
| --- | --- |

—

Luxemburg

| — | Ungern |
| --- | --- |

—

Ungern

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Nederländerna |
| --- | --- |

—

Nederländerna

| — | Österrike |
| --- | --- |

—

Österrike

| — | Polen |
| --- | --- |

—

Polen

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Rumänien |
| --- | --- |

—

Rumänien

| — | Slovenien |
| --- | --- |

—

Slovenien

| — | Slovakien |
| --- | --- |

—

Slovakien

| — | Finland |
| --- | --- |

—

Finland

| — | Sverige |
| --- | --- |

—

Sverige

Regioner i medlemsstaterna
   (*1)

| — | Nordirland |
| --- | --- |

—

Nordirland

Länder i Europeiska frihandelsorganisationen (Efta)

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Norge |
| --- | --- |

—

Norge

| — | Schweiz |
| --- | --- |

—

Schweiz

Tredjeländer

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Australien |
| --- | --- |

—

Australien

| — | Brasilien |
| --- | --- |

—

Brasilien

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Chile |
| --- | --- |

—

Chile

| — | Colombia |
| --- | --- |

—

Colombia

| — | Costa Rica |
| --- | --- |

—

Costa Rica

| — | Indien |
| --- | --- |

—

Indien

| — | Israel |
| --- | --- |

—

Israel

| — | Japan |
| --- | --- |

—

Japan

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Namibia |
| --- | --- |

—

Namibia

| — | Nya Zeeland |
| --- | --- |

—

Nya Zeeland

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Serbien (*2) |
| --- | --- |

—

Serbien (*2)

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | Förenta staterna |
| --- | --- |

—

Förenta staterna

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

B.   Länder eller regioner med en kontrollerad BSE-risk

Medlemsstater

| — | Grekland |
| --- | --- |

—

Grekland

Tredjeländer

| — | Mexiko |
| --- | --- |

—

Mexiko

| — | Nicaragua |
| --- | --- |

—

Nicaragua

| — | Sydkorea |
| --- | --- |

—

Sydkorea

| — | Taiwan |
| --- | --- |

—

Taiwan

| — | Förenade kungariket med undantag av Nordirland |
| --- | --- |

—

Förenade kungariket med undantag av Nordirland

C.   Länder eller regioner med en ej fastställd BSE-risk

| — | Länder eller regioner som inte anges i avsnitt A eller B |
| --- | --- |

—

Länder eller regioner som inte anges i avsnitt A eller B

---

(*1)  I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till medlemsstaterna vid tillämpningen av den här bilagan omfatta Förenade kungariket med avseende på Nordirland.

*1

(*2)  I den mening som avses i artikel 135 i stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan (EUT L 278, 18.10.2013, s. 16).”

*2

---

RIKTLINJER

| 8.8.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/55

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE (EU) 2022/1378

av den 28 juli 2022

om ändring av riktlinje 2008/596/EG om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar ECB/2008/5 (ECB/2022/28)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 tredje strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 och artiklarna 12.1 och 30.6 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska centralbankens riktlinje 2008/596/EG (ECB/2008/5) (1) styr förvaltningen av Europeiska centralbankens reservtillgångar genom nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta, samt även den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar. Till följd av den regelbundna översynen av den riktlinjen krävs flera ändringar av denna. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska centralbankens riktlinje 2008/596/EG (ECB/2008/5) (1) styr förvaltningen av Europeiska centralbankens reservtillgångar genom nationella centralbanker i medlemsstater som har euron som valuta, samt även den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar. Till följd av den regelbundna översynen av den riktlinjen krävs flera ändringar av denna.

| (2) | För det första bör ECB, om motparter inte följer tillämplig lagstiftning avseende förhindrande av penningtvätt och/eller finansiering av terrorism, och/eller deltar i penningtvätt och/eller finansiering av terrorism, ha möjlighet att säga upp ramavtal om nettning som den ingått med sådana motparter från och med den 1 augusti 2022, eller som ingåtts av ECB före den dagen och ändrats efter det datumet. Detta skulle spegla ECB:s nuvarande praxis när det gäller övriga ramavtal som ECB använder. För det andra bör motparter i transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar vara skyldiga att kontinuerligt iaktta alla tillämpliga sanktioner som vidtagits av EU och/eller FN, eller som vidtagits av någon annan behörig myndighet. |
| --- | --- |

(2)

För det första bör ECB, om motparter inte följer tillämplig lagstiftning avseende förhindrande av penningtvätt och/eller finansiering av terrorism, och/eller deltar i penningtvätt och/eller finansiering av terrorism, ha möjlighet att säga upp ramavtal om nettning som den ingått med sådana motparter från och med den 1 augusti 2022, eller som ingåtts av ECB före den dagen och ändrats efter det datumet. Detta skulle spegla ECB:s nuvarande praxis när det gäller övriga ramavtal som ECB använder. För det andra bör motparter i transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar vara skyldiga att kontinuerligt iaktta alla tillämpliga sanktioner som vidtagits av EU och/eller FN, eller som vidtagits av någon annan behörig myndighet.

| (3) | Dessutom måste flera andra justeringar av operativ eller teknisk karaktär göras. |
| --- | --- |

(3)

Dessutom måste flera andra justeringar av operativ eller teknisk karaktär göras.

| (4) | Riktlinje 2008/596/EG (ECB/2008/5) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Riktlinje 2008/596/EG (ECB/2008/5) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Riktlinje 2008/596/EG (ECB/2008/5) ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska andra strecksatsen ersättas med följande:

  ”
  europeiska jurisdiktioner: jurisdiktionerna för alla medlemsstater som har infört euron i enlighet med fördraget samt England och Wales, Danmark, Schweiz och Sverige.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 ska andra strecksatsen ersättas med följande:

”
  europeiska jurisdiktioner: jurisdiktionerna för alla medlemsstater som har infört euron i enlighet med fördraget samt England och Wales, Danmark, Schweiz och Sverige.”

europeiska jurisdiktioner

| 2. | Artikel 3.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Återköpsavtal, omvända återköpsavtal, köpe- och återförsäljningsavtal, sälj- och återköpsavtal som omfattar ECB:s reservtillgångar ska dokumenteras i enlighet med nedanstående standardavtal, antingen i den version som anges eller, med ECB:s godkännande, en nyare version:






  a) | EBF:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna eller i enlighet med lagstiftningen i Nordirland och Skottland. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3.2 ska ersättas med följande:

”2.   Återköpsavtal, omvända återköpsavtal, köpe- och återförsäljningsavtal, sälj- och återköpsavtal som omfattar ECB:s reservtillgångar ska dokumenteras i enlighet med nedanstående standardavtal, antingen i den version som anges eller, med ECB:s godkännande, en nyare version:

a)

EBF:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna eller i enlighet med lagstiftningen i Nordirland och Skottland.

| b) | Bond Market Association Master Repurchase Agreement (i dess lydelse från september 1996) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats enligt federal lag eller delstatslag i Förenta staterna. |
| --- | --- |

b)

Bond Market Association Master Repurchase Agreement (i dess lydelse från september 1996) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats enligt federal lag eller delstatslag i Förenta staterna.

| c) | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon annan jurisdiktion än de som framgår av punkterna a eller b." |
| --- | --- |

c)

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon annan jurisdiktion än de som framgår av punkterna a eller b."

| 3. | Artikel 3.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Transaktioner med OTC-derivat som innefattar ECB:s reservtillgångar ska dokumenteras i enlighet med nedanstående standardavtal, antingen i den version som anges eller, med ECB:s godkännande, en nyare version:






  a) | EBF:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 3.3 ska ersättas med följande:

”3.   Transaktioner med OTC-derivat som innefattar ECB:s reservtillgångar ska dokumenteras i enlighet med nedanstående standardavtal, antingen i den version som anges eller, med ECB:s godkännande, en nyare version:

a)

EBF:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna.

| b) | 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats enligt federal lag eller delstatslag i Förenta staterna. |
| --- | --- |

b)

1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats enligt federal lag eller delstatslag i Förenta staterna.

| c) | 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon annan jurisdiktion än de som framgår av punkterna a eller b." |
| --- | --- |

c)

1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version) ska användas för transaktioner med motparter som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon annan jurisdiktion än de som framgår av punkterna a eller b."

| 4. | Artikel 3.5 ska ersättas med följande:

  ”5.   Inlåning som avser ECB:s reservtillgångar hos motparter i) som är godkända för de transaktioner som framgår av i punkt 2 och/eller punkt 3 ovan och ii) som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna utom Irland, ska dokumenteras med hjälp av EBF:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version eller senare versioner därav). I situationer som inte faller under punkterna i) och ii) ovan, ska inlåning som omfattar ECB:s reservtillgångar dokumenteras med hjälp av det ramavtal om nettning som anges i punkt 7 nedan." |
| --- | --- |

4.

Artikel 3.5 ska ersättas med följande:

”5.   Inlåning som avser ECB:s reservtillgångar hos motparter i) som är godkända för de transaktioner som framgår av i punkt 2 och/eller punkt 3 ovan och ii) som bildats eller inregistrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna utom Irland, ska dokumenteras med hjälp av EBF:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version eller senare versioner därav). I situationer som inte faller under punkterna i) och ii) ovan, ska inlåning som omfattar ECB:s reservtillgångar dokumenteras med hjälp av det ramavtal om nettning som anges i punkt 7 nedan."

| 5. | Artikel 3.6 ska ersättas med följande:

  ”6.   En handling på engelska som har det format som framgår av bilaga I (nedan kallat ECB Annex) ska bifogas, och utgöra en integrerad del av, varje standardavtal enligt vilket återköpsavtal, omvända återköpsavtal, köpe- och återförsäljningsavtal, sälj- och återköpsavtal, utlåning av värdepapper, treparts-repo-arrangemang eller transaktioner med OTC-derivat som omfattar ECB:s reservtillgångar genomförs, utom om sådana transaktioner genomförs enligt EBF:s ramavtal för finansiella transaktioner." |
| --- | --- |

5.

Artikel 3.6 ska ersättas med följande:

”6.   En handling på engelska som har det format som framgår av bilaga I (nedan kallat ECB Annex) ska bifogas, och utgöra en integrerad del av, varje standardavtal enligt vilket återköpsavtal, omvända återköpsavtal, köpe- och återförsäljningsavtal, sälj- och återköpsavtal, utlåning av värdepapper, treparts-repo-arrangemang eller transaktioner med OTC-derivat som omfattar ECB:s reservtillgångar genomförs, utom om sådana transaktioner genomförs enligt EBF:s ramavtal för finansiella transaktioner."

| 6. | I artikel 3.7 ska inledningen ersättas med följande:

  ”7.   Ett ramavtal om nettning ska slutas med alla motparter, utom motparter i) med vilka ECB har slutit ett EBF ramavtal för finansiella transaktioner, och ii) som registrerats eller bildats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna utom Irland enligt följande:" |
| --- | --- |

6.

I artikel 3.7 ska inledningen ersättas med följande:

”7.   Ett ramavtal om nettning ska slutas med alla motparter, utom motparter i) med vilka ECB har slutit ett EBF ramavtal för finansiella transaktioner, och ii) som registrerats eller bildats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna utom Irland enligt följande:"

| 7. | I artikel 3 ska följande punkt 9 läggas till:

  ”9.   Alla ramavtal som ingåtts av ECB från och med den 1 augusti 2022, eller som ingåtts av ECB före detta datum och ändrats efter detta datum ska innehålla en försäkran från varje motpart att a) motparten följer i alla väsentliga avseenden all tillämplig lagstiftning (inklusive instruktioner från behöriga myndigheter) om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism, b) motparten är inte inblandad i penningtvätt och/eller finansiering av terrorism samt c) att motparten följer alla tillämpliga restriktiva åtgärder (vanligen kallade sanktioner) som antagits av Europeiska unionen och/eller Förenta nationerna eller som införts av någon annan behörig myndighet.” |
| --- | --- |

7.

I artikel 3 ska följande punkt 9 läggas till:

”9.   Alla ramavtal som ingåtts av ECB från och med den 1 augusti 2022, eller som ingåtts av ECB före detta datum och ändrats efter detta datum ska innehålla en försäkran från varje motpart att a) motparten följer i alla väsentliga avseenden all tillämplig lagstiftning (inklusive instruktioner från behöriga myndigheter) om förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism, b) motparten är inte inblandad i penningtvätt och/eller finansiering av terrorism samt c) att motparten följer alla tillämpliga restriktiva åtgärder (vanligen kallade sanktioner) som antagits av Europeiska unionen och/eller Förenta nationerna eller som införts av någon annan behörig myndighet.”

Artikel 2

Verkan

1.   Denna riktlinje får verkan samma dag som den delges de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.

2.   Centralbankerna i Eurosystemet ska följa denna riktlinje från och med den 1 augusti 2022.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 28 juli 2022.

På ECB-rådets vägnar

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje 2008/596/EG av den 20 juni 2008 om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar (omarbetning) (ECB/2008/5) (EUT L 192, 19.7.2008, s. 63).

1

---

BILAGA

Bilaga I till riktlinje 2008/596/EG (ECB/2008/5) ska ersättas med följande:

”ECB ANNEX

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the “Agreement”) between the European Central Bank (the “ECB”) and [name of counterparty] (the “Counterparty”). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the “Master Netting Agreement”) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.” |
| --- | --- |

6.

---