# Euroopa Liidu L 206/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 206 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik8. august 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 206

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik8. august 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2022/1369, 5. august 2022, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/1370, 5. august 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses teatavates toiduainetes esineva ohratoksiin A piirnormidega (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1371, 5. august 2022, millega parandatakse rakendusmääruse (EL) 2018/2066 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust) teatavaid keeleversioone (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1372, 5. august 2022, ajutiste meetmete kohta Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) liitu sissetoomise, seal vedamise. levimise ja paljundamise ning vabadusse laskmise ärahoidmiseks | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1373, 5. august 2022, millega lubatakse lasta uuendtoiduna turule raudhüdroksiidadipaattartraat ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1374, 5. august 2022, milles käsitletakse loa andmist kaaliumdiformiaadi kasutamiseks võõrdepõrsaste, nuumsigade ja emiste söödalisandina ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 333/2012 (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1375, 5. august 2022, millega keeldutakse andmast luba etoksükiini kasutamiseks antioksüdantide funktsionaalrühma kuuluva söödalisandina ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2017/962 (
  1
  ) | 39 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1376, 26. juuli 2022, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust elektrienergia tootmisele ja hulgimüügile Taanis
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 5046 all)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1377, 4. august 2022, millega muudetakse otsuse 2007/453/EÜ lisa Prantsusmaa BSE staatuse osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 5507 all)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | SUUNISED |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2022/1378, 28. juuli 2022, millega muudetakse suunist 2008/596/EÜ Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (EKP/2008/5) (EKP/2022/28) | 55 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2022/1369, 5. august 2022, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/1370, 5. august 2022, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses teatavates toiduainetes esineva ohratoksiin A piirnormidega (
  1
  )

1

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1371, 5. august 2022, millega parandatakse rakendusmääruse (EL) 2018/2066 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust) teatavaid keeleversioone (
  1
  )

1

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1372, 5. august 2022, ajutiste meetmete kohta Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) liitu sissetoomise, seal vedamise. levimise ja paljundamise ning vabadusse laskmise ärahoidmiseks

Meloidogyne graminicola

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1373, 5. august 2022, millega lubatakse lasta uuendtoiduna turule raudhüdroksiidadipaattartraat ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1374, 5. august 2022, milles käsitletakse loa andmist kaaliumdiformiaadi kasutamiseks võõrdepõrsaste, nuumsigade ja emiste söödalisandina ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 333/2012 (
  1
  )

1

35

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1375, 5. august 2022, millega keeldutakse andmast luba etoksükiini kasutamiseks antioksüdantide funktsionaalrühma kuuluva söödalisandina ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2017/962 (
  1
  )

1

39

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1376, 26. juuli 2022, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust elektrienergia tootmisele ja hulgimüügile Taanis
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 5046 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 5046 all)

1

42

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1377, 4. august 2022, millega muudetakse otsuse 2007/453/EÜ lisa Prantsusmaa BSE staatuse osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 5507 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 5507 all)

1

51

SUUNISED

*

Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2022/1378, 28. juuli 2022, millega muudetakse suunist 2008/596/EÜ Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (EKP/2008/5) (EKP/2022/28)

(EKP/2022/28)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/1369,

5. august 2022,

mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 122 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Venemaa Föderatsioon, kes on liidu peamine väline gaasitarnija, on alustanud energiaühenduse ühe osalisriigi, Ukraina vastu sõjalist agressiooni. Venemaa Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eskaleerumine alates 2022. aasta veebruarist on toonud kaasa gaasitarnete märkimisväärse vähenemise, mis on tahtlik katse kasutada gaasitarneid poliitilise relvana. Venemaalt Valgevene kaudu tuleva torujuhtmegaasi vood on peatunud ja gaasitarned läbi Ukraina on pidevalt vähenenud. Venemaalt tuleva gaasi vood kokku moodustavad praegu vähem kui 30 % ajavahemiku 2016–2021 gaasivoogude keskmisest. Kõnealuse pakkumise vähenemine on viinud ajalooliselt kõrgete ja kõikuvate energiahindadeni, mis suurendavad inflatsiooni ja tekitavad Euroopas edasise majanduslanguse riski. |
| --- | --- |

(1)

Venemaa Föderatsioon, kes on liidu peamine väline gaasitarnija, on alustanud energiaühenduse ühe osalisriigi, Ukraina vastu sõjalist agressiooni. Venemaa Ukraina-vastase sõjalise agressiooni eskaleerumine alates 2022. aasta veebruarist on toonud kaasa gaasitarnete märkimisväärse vähenemise, mis on tahtlik katse kasutada gaasitarneid poliitilise relvana. Venemaalt Valgevene kaudu tuleva torujuhtmegaasi vood on peatunud ja gaasitarned läbi Ukraina on pidevalt vähenenud. Venemaalt tuleva gaasi vood kokku moodustavad praegu vähem kui 30 % ajavahemiku 2016–2021 gaasivoogude keskmisest. Kõnealuse pakkumise vähenemine on viinud ajalooliselt kõrgete ja kõikuvate energiahindadeni, mis suurendavad inflatsiooni ja tekitavad Euroopas edasise majanduslanguse riski.

| (2) | Seda olukorda arvesse võttes esitas komisjon oma 8. märtsi 2022. aasta teatisele „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ järgnevalt 18. mail 2022 kava „REPowerEU“, mille eesmärk on võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2027. aastaks lõpetada liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütustest. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks nähakse kavas „REPowerEU“ ette energiasäästu ja energiatõhususega seotud meetmed ning tehakse ettepanek kiirendada puhta energia kasutuselevõttu, et asendada fossiilkütused kodudes, tööstuses ja elektritootmises. Pakkumise poolel võivad täiendavateks meetmeteks olla muu hulgas gaasi ostmise parem koordineerimine ja Euroopa gaasituru operaatorite jaoks ühisostude lihtsustamine rahvusvahelisel gaasiturul, samuti kõikvõimalike jõupingutuste tegemine importgaasist sõltumatu elektritootmisvõimsuse säilitamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Seda olukorda arvesse võttes esitas komisjon oma 8. märtsi 2022. aasta teatisele „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ järgnevalt 18. mail 2022 kava „REPowerEU“, mille eesmärk on võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2027. aastaks lõpetada liidu sõltuvus Venemaa fossiilkütustest. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks nähakse kavas „REPowerEU“ ette energiasäästu ja energiatõhususega seotud meetmed ning tehakse ettepanek kiirendada puhta energia kasutuselevõttu, et asendada fossiilkütused kodudes, tööstuses ja elektritootmises. Pakkumise poolel võivad täiendavateks meetmeteks olla muu hulgas gaasi ostmise parem koordineerimine ja Euroopa gaasituru operaatorite jaoks ühisostude lihtsustamine rahvusvahelisel gaasiturul, samuti kõikvõimalike jõupingutuste tegemine importgaasist sõltumatu elektritootmisvõimsuse säilitamiseks.

| (3) | Liit on võtnud täiendavaid meetmeid, et suurendada oma valmisolekutaset gaasi tarnehäireteks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/1032 (1) võeti vastu, et tagada maa-aluste gaasihoidlate täitmine eelseisvaks talvehooajaks. |
| --- | --- |

(3)

Liit on võtnud täiendavaid meetmeid, et suurendada oma valmisolekutaset gaasi tarnehäireteks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/1032 (1) võeti vastu, et tagada maa-aluste gaasihoidlate täitmine eelseisvaks talvehooajaks.

| (4) | Lisaks vaatas komisjon 2022. aasta veebruaris ja mais põhjalikult läbi kõik riiklikud hädaolukorra lahendamise kavad ning on samuti jälginud hoolikalt varustuskindluse olukorda. Alates 2022. aasta veebruarist liidu poolt võetud meetmed on kavandatud nii, et 2027. aastaks oleks võimalik täielikult loobuda Venemaa gaasist ja vähendada edasistest suurtest tarnehäiretest tulenevaid riske. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks vaatas komisjon 2022. aasta veebruaris ja mais põhjalikult läbi kõik riiklikud hädaolukorra lahendamise kavad ning on samuti jälginud hoolikalt varustuskindluse olukorda. Alates 2022. aasta veebruarist liidu poolt võetud meetmed on kavandatud nii, et 2027. aastaks oleks võimalik täielikult loobuda Venemaa gaasist ja vähendada edasistest suurtest tarnehäiretest tulenevaid riske.

| (5) | Hiljutine häirete süvenemine Venemaalt lähtuvates gaasitarnetes osutab siiski märkimisväärsele riskile, et Venemaa gaasitarned võivad lähitulevikus järsult ja ühepoolselt täielikult peatuda. Seepärast peaks liit sellist riski ennetama ja valmistuma solidaarselt selleks, et Venemaalt lähtuv gaasitarne võib igal ajal täielikult katkeda. Vaja on võtta viivitamata ennetavaid meetmeid, et olla valmis edasiseks häirivaks tegevuseks ja tugevdada liidu vastupanuvõimet tulevaste šokkide suhtes. Koordineeritud tegevus liidu tasandil võib aidata vältida võimalikust gaasitarnete katkestusest tulenevat suurt kahju majandusele ja kodanikele. |
| --- | --- |

(5)

Hiljutine häirete süvenemine Venemaalt lähtuvates gaasitarnetes osutab siiski märkimisväärsele riskile, et Venemaa gaasitarned võivad lähitulevikus järsult ja ühepoolselt täielikult peatuda. Seepärast peaks liit sellist riski ennetama ja valmistuma solidaarselt selleks, et Venemaalt lähtuv gaasitarne võib igal ajal täielikult katkeda. Vaja on võtta viivitamata ennetavaid meetmeid, et olla valmis edasiseks häirivaks tegevuseks ja tugevdada liidu vastupanuvõimet tulevaste šokkide suhtes. Koordineeritud tegevus liidu tasandil võib aidata vältida võimalikust gaasitarnete katkestusest tulenevat suurt kahju majandusele ja kodanikele.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1938 (2) kehtestatud kehtivas gaasivarustuskindluse õigusraamistikus ei käsitleta piisavalt olukorda, kus häired olulise gaasitarnija tarnetes kestavad üle 30 päeva. Sellist häiret käsitleva õigusraamistiku puudumise tõttu võib juhtuda, et liikmesriigid võtavad koordineerimata meetmeid, mis ohustavad varustuskindlust naaberliikmesriikides ning võivad tekitada lisakoormust liidu tööstusele ja tarbijatele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1938 (2) kehtestatud kehtivas gaasivarustuskindluse õigusraamistikus ei käsitleta piisavalt olukorda, kus häired olulise gaasitarnija tarnetes kestavad üle 30 päeva. Sellist häiret käsitleva õigusraamistiku puudumise tõttu võib juhtuda, et liikmesriigid võtavad koordineerimata meetmeid, mis ohustavad varustuskindlust naaberliikmesriikides ning võivad tekitada lisakoormust liidu tööstusele ja tarbijatele.

| (7) | Euroopa Parlament kutsus oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsioonis (Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta kohtumise järelduste kohta) üles esitama kava, kuidas jätkata liidu energiavarustuskindluse tagamist lühikeses perspektiivis. Euroopa Ülemkogu palus oma 31. mai ja 23. juuni 2022. aasta kohtumistel komisjonil esitada kiiremas korras ettepanekud, millega parandada valmisolekut võimalikeks suurteks tarnehäireteks, et tagada energiavarustus taskukohase hinnaga. Kõnealusel Euroopa Ülemkogu taotlusel uurib komisjon koos liidu rahvusvaheliste partneritega võimalusi energiahindade tõusu ohjeldamiseks, sealhulgas asjakohasel juhul ajutiste impordihinna ülempiiride kehtestamise teostatavust. Samuti jätkab komisjon kõnealusele taotlusele järgnevalt tööd Euroopa elektrituru toimimise optimeerimiseks – käsitledes ka gaasihindade mõju elektriturule –, et see oleks paremini valmis vastu pidama hindade ülemäärasele kõikumisele tulevikus, pakuks taskukohast elektrit ja vastaks täielikult vähese CO2 heitega energiasüsteemi vajadustele, säilitades samal ajal ühtse turu terviklikkuse, roheülemineku stiimulid ja energiavarustuskindluse ning vältides ebaproportsionaalseid eelarvekulusid. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlament kutsus oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsioonis (Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta kohtumise järelduste kohta) üles esitama kava, kuidas jätkata liidu energiavarustuskindluse tagamist lühikeses perspektiivis. Euroopa Ülemkogu palus oma 31. mai ja 23. juuni 2022. aasta kohtumistel komisjonil esitada kiiremas korras ettepanekud, millega parandada valmisolekut võimalikeks suurteks tarnehäireteks, et tagada energiavarustus taskukohase hinnaga. Kõnealusel Euroopa Ülemkogu taotlusel uurib komisjon koos liidu rahvusvaheliste partneritega võimalusi energiahindade tõusu ohjeldamiseks, sealhulgas asjakohasel juhul ajutiste impordihinna ülempiiride kehtestamise teostatavust. Samuti jätkab komisjon kõnealusele taotlusele järgnevalt tööd Euroopa elektrituru toimimise optimeerimiseks – käsitledes ka gaasihindade mõju elektriturule –, et see oleks paremini valmis vastu pidama hindade ülemäärasele kõikumisele tulevikus, pakuks taskukohast elektrit ja vastaks täielikult vähese CO2 heitega energiasüsteemi vajadustele, säilitades samal ajal ühtse turu terviklikkuse, roheülemineku stiimulid ja energiavarustuskindluse ning vältides ebaproportsionaalseid eelarvekulusid.

| (8) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja liikmesriikide vahelises solidaarsuse vaimus kehtestada majanduslikule olukorrale vastavad meetmed, eriti kui tekib tõsiseid raskusi teatud toodetega varustamisel, eelkõige energeetika valdkonnas. Risk, et Venemaa gaasitarned peatuvad täielikult 2022. aasta lõpuks, kujutab endast sellist olukorda. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja liikmesriikide vahelises solidaarsuse vaimus kehtestada majanduslikule olukorrale vastavad meetmed, eriti kui tekib tõsiseid raskusi teatud toodetega varustamisel, eelkõige energeetika valdkonnas. Risk, et Venemaa gaasitarned peatuvad täielikult 2022. aasta lõpuks, kujutab endast sellist olukorda.

| (9) | Otsese riski tõttu, et liitu saabuvad gaasitarned võivad katkeda, peaksid liikmesriigid võtma praegu meetmeid, et vähendada oma nõudlust enne 2022.-2023. aasta talvehooaega. Selline nõudluse vabatahtlik vähendamine aitaks eelkõige täita gaasihoidlaid, et varud 2022.-23. aasta talvehooaja lõpuks ei ammenduks; see võimaldaks seega liikmesriikidel tulla toime võimalike külmaperioodidega 2023. aasta veebruaris ja märtsis ning hõlbustaks hoiustamisvõimsuse täitmist piisava varustuskindluse tagamiseks 2023.–2024. aasta talvehooajal. Gaasinõudluse vähendamine aitab tagada ka piisavat pakkumist ja alandada energiahindu, millest saavad kasu liidu tarbijad. Seega saaksid nõudluse vähendamiseks liidu tasandil võetavatest meetmetest kasu kõik liikmesriigid, kuna väheneb nende majandusele avalduva ulatuslikuma mõju risk. |
| --- | --- |

(9)

Otsese riski tõttu, et liitu saabuvad gaasitarned võivad katkeda, peaksid liikmesriigid võtma praegu meetmeid, et vähendada oma nõudlust enne 2022.-2023. aasta talvehooaega. Selline nõudluse vabatahtlik vähendamine aitaks eelkõige täita gaasihoidlaid, et varud 2022.-23. aasta talvehooaja lõpuks ei ammenduks; see võimaldaks seega liikmesriikidel tulla toime võimalike külmaperioodidega 2023. aasta veebruaris ja märtsis ning hõlbustaks hoiustamisvõimsuse täitmist piisava varustuskindluse tagamiseks 2023.–2024. aasta talvehooajal. Gaasinõudluse vähendamine aitab tagada ka piisavat pakkumist ja alandada energiahindu, millest saavad kasu liidu tarbijad. Seega saaksid nõudluse vähendamiseks liidu tasandil võetavatest meetmetest kasu kõik liikmesriigid, kuna väheneb nende majandusele avalduva ulatuslikuma mõju risk.

| (10) | Nõudluse vabatahtliku vähendamise mahu puhul võetakse arvesse gaasinõudluse mahtu, mis võib Venemaa gaasitarnete täieliku katkemise korral katmata jääda. Vähendamise jõupingutus peaks olema kõigi liikmesriikide jaoks sama, lähtudes iga liikmesriigi keskmisest tarbimisest viimasel viiel aastal. |
| --- | --- |

(10)

Nõudluse vabatahtliku vähendamise mahu puhul võetakse arvesse gaasinõudluse mahtu, mis võib Venemaa gaasitarnete täieliku katkemise korral katmata jääda. Vähendamise jõupingutus peaks olema kõigi liikmesriikide jaoks sama, lähtudes iga liikmesriigi keskmisest tarbimisest viimasel viiel aastal.

| (11) | Ainult vabatahtlikud meetmed ei pruugi olla piisavad, et tagada varustuskindlus ja turu toimimine. Seega, et kiiresti lahendada konkreetseid probleeme, mis on seotud praeguse ja eeldatavasti tõsiselt süveneva gaasitarnete nappusega, ning vältida konkurentsimoonutusi liikmesriikide vahel, tuleks luua uus instrument, millega nähakse ette võimalus nõuda kõigilt liikmesriikidelt gaasinõudluse kohustuslikku vähendamist. See peaks hakkama toimima piisavalt aegsasti enne 2022. aasta sügist. Sellise instrumendi kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepanekul kuulutada rakendusotsusega välja liidu häireolukorra. Nõukogule rakendamisvolituste andmisel võetakse asjakohaselt arvesse nõudluse kohustusliku üleliidulise vähendamise kohustust kaasa toova otsuse poliitilist laadi ja selle horisontaalset mõju liikmesriikidele. Enne sellise ettepaneku esitamist peaks komisjon konsulteerima asjakohaste riskirühmadega, mis on esitatud määruse (EL) 2017/1938 I lisas (edaspidi „riskirühmad“), ja gaasikoordineerimisrühmaga, mis on moodustatud nimetatud määruse alusel. Liidu häireolukord tuleks kuulutada välja üksnes juhul, kui nõudluse vabatahtliku vähendamise meetmed osutuvad ebapiisavaks, et kõrvaldada tõsise tarnepuudujäägi riski. Viiele või enamale liikmesriigi pädevale asutusele, kes on kuulutanud välja häireolukorra liikmesriigi tasandil vastavalt määruse (EL) 2017/1938 artikli 11 lõike 1 punktile b, tuleks anda võimalus paluda komisjonil esitada nõukogule ettepanek liidu häireolukorra väljakuulutamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Ainult vabatahtlikud meetmed ei pruugi olla piisavad, et tagada varustuskindlus ja turu toimimine. Seega, et kiiresti lahendada konkreetseid probleeme, mis on seotud praeguse ja eeldatavasti tõsiselt süveneva gaasitarnete nappusega, ning vältida konkurentsimoonutusi liikmesriikide vahel, tuleks luua uus instrument, millega nähakse ette võimalus nõuda kõigilt liikmesriikidelt gaasinõudluse kohustuslikku vähendamist. See peaks hakkama toimima piisavalt aegsasti enne 2022. aasta sügist. Sellise instrumendi kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepanekul kuulutada rakendusotsusega välja liidu häireolukorra. Nõukogule rakendamisvolituste andmisel võetakse asjakohaselt arvesse nõudluse kohustusliku üleliidulise vähendamise kohustust kaasa toova otsuse poliitilist laadi ja selle horisontaalset mõju liikmesriikidele. Enne sellise ettepaneku esitamist peaks komisjon konsulteerima asjakohaste riskirühmadega, mis on esitatud määruse (EL) 2017/1938 I lisas (edaspidi „riskirühmad“), ja gaasikoordineerimisrühmaga, mis on moodustatud nimetatud määruse alusel. Liidu häireolukord tuleks kuulutada välja üksnes juhul, kui nõudluse vabatahtliku vähendamise meetmed osutuvad ebapiisavaks, et kõrvaldada tõsise tarnepuudujäägi riski. Viiele või enamale liikmesriigi pädevale asutusele, kes on kuulutanud välja häireolukorra liikmesriigi tasandil vastavalt määruse (EL) 2017/1938 artikli 11 lõike 1 punktile b, tuleks anda võimalus paluda komisjonil esitada nõukogule ettepanek liidu häireolukorra väljakuulutamiseks.

| (12) | Liidu häireolukord peaks olema liidus kehtiv kriisitase, mis peaks kaasa tooma nõudluse kohustusliku vähendamise sõltumata määruse (EL) 2017/1938 artikli 11 lõike 1 kohastest riiklikest kriisitasemetest. Kui kuulutatakse välja liidu häireolukord, peaksid liikmesriigid vähendama oma gaasitarbimist eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul. Nõudluse kohustusliku vähendamise mahus võetakse arvesse neid gaasinõudluse mahtusid, mis võivad Venemaa gaasitarnete täieliku katkemise korral liitu katmata jääda, ning selles tuleks täielikult arvesse võtta igasugust juba saavutatud nõudluse mahu vähendamist. Nõudluse kohustusliku vähendamise mahu puhul tuleks samuti arvesse võtta määruse (EL) 2017/1938 artikli 6d lõike 1 ja 2 kohaselt teatatud hoidlate täituvust, gaasitarneallikate, sealhulgas veeldatud maagaasi tarneallikate mitmekesistamise arengut ja kütuse asendatavusega seotud arengut liidus. |
| --- | --- |

(12)

Liidu häireolukord peaks olema liidus kehtiv kriisitase, mis peaks kaasa tooma nõudluse kohustusliku vähendamise sõltumata määruse (EL) 2017/1938 artikli 11 lõike 1 kohastest riiklikest kriisitasemetest. Kui kuulutatakse välja liidu häireolukord, peaksid liikmesriigid vähendama oma gaasitarbimist eelnevalt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul. Nõudluse kohustusliku vähendamise mahus võetakse arvesse neid gaasinõudluse mahtusid, mis võivad Venemaa gaasitarnete täieliku katkemise korral liitu katmata jääda, ning selles tuleks täielikult arvesse võtta igasugust juba saavutatud nõudluse mahu vähendamist. Nõudluse kohustusliku vähendamise mahu puhul tuleks samuti arvesse võtta määruse (EL) 2017/1938 artikli 6d lõike 1 ja 2 kohaselt teatatud hoidlate täituvust, gaasitarneallikate, sealhulgas veeldatud maagaasi tarneallikate mitmekesistamise arengut ja kütuse asendatavusega seotud arengut liidus.

| (13) | Liikmesriikide poolt enne liidu häireolukorra väljakuulutamist saavutatud nõudluse vähendamist võetakse arvesse kohustusliku vähendamise mahus. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikide poolt enne liidu häireolukorra väljakuulutamist saavutatud nõudluse vähendamist võetakse arvesse kohustusliku vähendamise mahus.

| (14) | Pidades silmas siseturu olulisi moonutusi, mis tõenäoliselt tekivad, kui liikmesriigid reageerivad võimalikule või tegelikule edasisele häirele Venemaalt lähtuvates gaasitarnetes koordineerimata viisil, on äärmiselt oluline, et kõik liikmesriigid vähendaksid oma gaasinõudlust solidaarselt. Seetõttu peaksid kõik liikmesriigid saavutama vabatahtliku ja kohustusliku nõudluse vähendamise eesmärgid. Kuigi mõnele liikmesriigile võivad Venemaalt lähtuvate gaasitarnete häired rohkem mõju avaldada, võivad need mõjutada negatiivselt kõiki liikmesriike, kes kõik saavad aidata piirata selliste häirete põhjustatud majanduslikku kahju, tehes kättesaadavaks lisakoguses torujuhtmegaasi või veeldatud maagaasi, mida suure gaasipuudujäägiga liikmesriigid saavad kasutada, või läbi positiivse mõju gaasihindadele, mida nõudluse vähenemine tõenäoliselt avaldab, või vältides turumoonutusi, mida tekitaksid koordineerimata ja vastukäivad nõudluse vähendamise meetmed. Seetõttu kajastab käesolev määrus energiasolidaarsuse põhimõtet, mida Euroopa Kohus on hiljuti kinnitanud kui liidu õiguse aluspõhimõtet (3). |
| --- | --- |

(14)

Pidades silmas siseturu olulisi moonutusi, mis tõenäoliselt tekivad, kui liikmesriigid reageerivad võimalikule või tegelikule edasisele häirele Venemaalt lähtuvates gaasitarnetes koordineerimata viisil, on äärmiselt oluline, et kõik liikmesriigid vähendaksid oma gaasinõudlust solidaarselt. Seetõttu peaksid kõik liikmesriigid saavutama vabatahtliku ja kohustusliku nõudluse vähendamise eesmärgid. Kuigi mõnele liikmesriigile võivad Venemaalt lähtuvate gaasitarnete häired rohkem mõju avaldada, võivad need mõjutada negatiivselt kõiki liikmesriike, kes kõik saavad aidata piirata selliste häirete põhjustatud majanduslikku kahju, tehes kättesaadavaks lisakoguses torujuhtmegaasi või veeldatud maagaasi, mida suure gaasipuudujäägiga liikmesriigid saavad kasutada, või läbi positiivse mõju gaasihindadele, mida nõudluse vähenemine tõenäoliselt avaldab, või vältides turumoonutusi, mida tekitaksid koordineerimata ja vastukäivad nõudluse vähendamise meetmed. Seetõttu kajastab käesolev määrus energiasolidaarsuse põhimõtet, mida Euroopa Kohus on hiljuti kinnitanud kui liidu õiguse aluspõhimõtet (3).

| (15) | Teatavad liikmesriigid ei saa aga oma geograafilise asendi või füüsiliste tegurite tõttu, näiteks kui nad ei ole sünkroniseeritud Euroopa elektrisüsteemiga või nad ei ole otse ühendatud ühegi teise liikmesriigi ühendatud gaasisüsteemiga, teha teistele liikmesriikidele kättesaadavaks olulises koguses torujuhtmegaasi. Seepärast tuleks liikmesriikidele anda võimalus kasutada üht või mitut alust nõudluse kohustusliku vähendamise kohustuse piiramiseks. Asjaomased liikmesriigid peaksid võtma kohustuse teha kõik jõupingutused selleks, et kõrvaldada võimalikult kiiresti ühendustega seoses esinevad puudujäägid. |
| --- | --- |

(15)

Teatavad liikmesriigid ei saa aga oma geograafilise asendi või füüsiliste tegurite tõttu, näiteks kui nad ei ole sünkroniseeritud Euroopa elektrisüsteemiga või nad ei ole otse ühendatud ühegi teise liikmesriigi ühendatud gaasisüsteemiga, teha teistele liikmesriikidele kättesaadavaks olulises koguses torujuhtmegaasi. Seepärast tuleks liikmesriikidele anda võimalus kasutada üht või mitut alust nõudluse kohustusliku vähendamise kohustuse piiramiseks. Asjaomased liikmesriigid peaksid võtma kohustuse teha kõik jõupingutused selleks, et kõrvaldada võimalikult kiiresti ühendustega seoses esinevad puudujäägid.

| (16) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 347/2013 (4) on kehtestatud raamistik, mis võimaldab liikmesriikidel ja asjaomastel sidusrühmadel teha piirkondlikul tasandil koostööd paremini ühendatud energiavõrkude arendamiseks, eelkõige et ühendada praegu Euroopa energiaturgudest eraldatud piirkondi, tugevdada olemasolevaid ja edendada uusi piiriüleseid ühendusi. Piiriülesed ühendused edendavad varustuskindlust suurel määral. Pidades silmas praeguseid häireid Venemaalt lähtuvates gaasitarnetes, on sellistel piiriülestel ühendustel oluline roll energia siseturu toimimise tagamisel ja teistele liikmesriikidele solidaarsuse vaimus gaasi jaotamisel. Seda arvesse võttes peaksid liikmesriigid jätkama jõupingutusi oma võrkude integreerimise parandamiseks, sealhulgas hinnates uue piiriülese ühendusvõimsuse võimalikku suurendamist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/869 (5) eesmärkidega. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 347/2013 (4) on kehtestatud raamistik, mis võimaldab liikmesriikidel ja asjaomastel sidusrühmadel teha piirkondlikul tasandil koostööd paremini ühendatud energiavõrkude arendamiseks, eelkõige et ühendada praegu Euroopa energiaturgudest eraldatud piirkondi, tugevdada olemasolevaid ja edendada uusi piiriüleseid ühendusi. Piiriülesed ühendused edendavad varustuskindlust suurel määral. Pidades silmas praeguseid häireid Venemaalt lähtuvates gaasitarnetes, on sellistel piiriülestel ühendustel oluline roll energia siseturu toimimise tagamisel ja teistele liikmesriikidele solidaarsuse vaimus gaasi jaotamisel. Seda arvesse võttes peaksid liikmesriigid jätkama jõupingutusi oma võrkude integreerimise parandamiseks, sealhulgas hinnates uue piiriülese ühendusvõimsuse võimalikku suurendamist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/869 (5) eesmärkidega.

| (17) | Selleks et hõlbustada liikmesriikide jõupingutusi määruse (EL) 2022/1032 eesmärkide täitmisel seoses gaasi hoiustamisega, tuleks liikmesriikide nõudluse kohustusliku vähendamise määra kindlaksmääramisel arvesse võtta ka nende poolt hoiustamiseks kasutatava gaasi mahtu, mis ületab 1. augustiks 2022 seatud vahe-eesmärki. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et hõlbustada liikmesriikide jõupingutusi määruse (EL) 2022/1032 eesmärkide täitmisel seoses gaasi hoiustamisega, tuleks liikmesriikide nõudluse kohustusliku vähendamise määra kindlaksmääramisel arvesse võtta ka nende poolt hoiustamiseks kasutatava gaasi mahtu, mis ületab 1. augustiks 2022 seatud vahe-eesmärki.

| (18) | Lisaks peaks liikmesriikidel oma elutähtsate tööstusharude suure gaasist sõltuvuse asjakohaseks arvessevõtmiseks olema võimalik jätta nõudluse kohustusliku vähendamise mahu kindlaksmääramisel arvestamata kõnealuste tööstusharude gaasitarbimine. Komisjoni seire peaks tagama, et nimetatud riiklikud piirangud ei tekita põhjendamatuid siseturu moonutusi. Liikmesriikidel peaks samuti olema võimalik piirata oma nõudluse kohustusliku vähendamise mahtu juhul, kui selline piiramine on vajalik, et maksimeerida gaasitarnet teistesse liikmesriikidesse, ja kui nad suudavad tõendada, et nende ühenduse võimsust seoses kaubandusliku ekspordiga teistesse liikmesriikidesse või nende riigisisest veeldatud maagaasi taristut kasutatakse gaasi ümbersuunamiseks teistesse liikmesriikidesse võimalikult suures ulatuses. Komisjon peaks seirama, et selliste erandite kohaldamise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks peaks liikmesriikidel oma elutähtsate tööstusharude suure gaasist sõltuvuse asjakohaseks arvessevõtmiseks olema võimalik jätta nõudluse kohustusliku vähendamise mahu kindlaksmääramisel arvestamata kõnealuste tööstusharude gaasitarbimine. Komisjoni seire peaks tagama, et nimetatud riiklikud piirangud ei tekita põhjendamatuid siseturu moonutusi. Liikmesriikidel peaks samuti olema võimalik piirata oma nõudluse kohustusliku vähendamise mahtu juhul, kui selline piiramine on vajalik, et maksimeerida gaasitarnet teistesse liikmesriikidesse, ja kui nad suudavad tõendada, et nende ühenduse võimsust seoses kaubandusliku ekspordiga teistesse liikmesriikidesse või nende riigisisest veeldatud maagaasi taristut kasutatakse gaasi ümbersuunamiseks teistesse liikmesriikidesse võimalikult suures ulatuses. Komisjon peaks seirama, et selliste erandite kohaldamise tingimused on täidetud.

| (19) | Liikmesriikidel peaks ühendatud liikmesriikidest tulenevast nõudlusest tingitud eriliste asjaolude korral olema võimalik ajutiselt piirata nõudluse kohustuslikku vähendamist, kui see on vajalik energiavarustuskindluse tagamiseks, sealhulgas juhul, kui liikmesriik on sattunud elektrikriisi, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/941 (6). Arvesse tuleks võtta ka hoiustamisvõimsust ja vahe-eesmärki ületavat hoiustamise taset vastavalt määruse (EL) 2017/1938 Ia lisale. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriikidel peaks ühendatud liikmesriikidest tulenevast nõudlusest tingitud eriliste asjaolude korral olema võimalik ajutiselt piirata nõudluse kohustuslikku vähendamist, kui see on vajalik energiavarustuskindluse tagamiseks, sealhulgas juhul, kui liikmesriik on sattunud elektrikriisi, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/941 (6). Arvesse tuleks võtta ka hoiustamisvõimsust ja vahe-eesmärki ületavat hoiustamise taset vastavalt määruse (EL) 2017/1938 Ia lisale.

| (20) | Liikmesriigid peaksid saama nõudluse vähendamiseks sobivad meetmed ise valida. Asjakohaste nõudluse vähendamise meetmete kindlaksmääramisel ja tarbijarühmade prioriseerimisel peaksid liikmesriigid kaaluma selliste meetmete kasutamist, mis komisjon on kindlaks määranud oma 20. juuli 2022. aasta teatises „Säästame gaasi ohutu talve nimel“. Liikmesriigid peaksid eelkõige kaaluma majanduslikult tõhusaid meetmeid, nagu enampakkumised või hankekavad, mille abil nad saavad stimuleerida tarbimise vähendamist majanduslikult tõhusal viisil. Riigi tasandil võetavad meetmed võivad hõlmata ka rahalisi stiimuleid või hüvitisi mõjutatud turuosalistele. |
| --- | --- |

(20)

Liikmesriigid peaksid saama nõudluse vähendamiseks sobivad meetmed ise valida. Asjakohaste nõudluse vähendamise meetmete kindlaksmääramisel ja tarbijarühmade prioriseerimisel peaksid liikmesriigid kaaluma selliste meetmete kasutamist, mis komisjon on kindlaks määranud oma 20. juuli 2022. aasta teatises „Säästame gaasi ohutu talve nimel“. Liikmesriigid peaksid eelkõige kaaluma majanduslikult tõhusaid meetmeid, nagu enampakkumised või hankekavad, mille abil nad saavad stimuleerida tarbimise vähendamist majanduslikult tõhusal viisil. Riigi tasandil võetavad meetmed võivad hõlmata ka rahalisi stiimuleid või hüvitisi mõjutatud turuosalistele.

| (21) | Kõik meetmed, mida liikmesriigid nõudluse vähendamiseks võtavad, peavad olema kooskõlas liidu õigusega, eriti määrusega (EL) 2017/1938. Eelkõige peaksid need meetmed olema vajalikud, selgelt määratletud, läbipaistvad, proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja kontrollitavad ega tohiks põhjendamatult moonutada konkurentsi ja gaasi siseturu nõuetekohast toimimist ega ohustada teiste liikmesriikide või liidu gaasivarustuskindlust. Tuleb arvestada kaitstud tarbijate huviga, ühtlasi seoses gaasitarnega keskküttesüsteemide jaoks varustuskindluse kriisi korral. |
| --- | --- |

(21)

Kõik meetmed, mida liikmesriigid nõudluse vähendamiseks võtavad, peavad olema kooskõlas liidu õigusega, eriti määrusega (EL) 2017/1938. Eelkõige peaksid need meetmed olema vajalikud, selgelt määratletud, läbipaistvad, proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja kontrollitavad ega tohiks põhjendamatult moonutada konkurentsi ja gaasi siseturu nõuetekohast toimimist ega ohustada teiste liikmesriikide või liidu gaasivarustuskindlust. Tuleb arvestada kaitstud tarbijate huviga, ühtlasi seoses gaasitarnega keskküttesüsteemide jaoks varustuskindluse kriisi korral.

| (22) | Selleks et tagada nõudluse vähendamise meetmete koordineeritud rakendamine, peaksid liikmesriigid seadma sisse korrapärase koostöö igas asjaomases riskirühmas. Liikmesriigid võivad kokku leppida asjaomase piirkonna jaoks kõige sobivamates koordineerimismeetmetes. Komisjonil ja gaasikoordineerimisrühmal peaks olema võimalik saada ülevaade liikmesriikide rakendatavatest riiklikest meetmetest ja jagada parimaid tavasid meetmete koordineerimiseks riskirühmades. Liikmesriigid peaksid koordineerima oma tegevust ka muude organite abil. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada nõudluse vähendamise meetmete koordineeritud rakendamine, peaksid liikmesriigid seadma sisse korrapärase koostöö igas asjaomases riskirühmas. Liikmesriigid võivad kokku leppida asjaomase piirkonna jaoks kõige sobivamates koordineerimismeetmetes. Komisjonil ja gaasikoordineerimisrühmal peaks olema võimalik saada ülevaade liikmesriikide rakendatavatest riiklikest meetmetest ja jagada parimaid tavasid meetmete koordineerimiseks riskirühmades. Liikmesriigid peaksid koordineerima oma tegevust ka muude organite abil.

| (23) | Selleks et riiklikud hädaolukorra lahendamise kavad kajastaksid käesolevas määruses sätestatud nõudluse vabatahtlikku või kohustuslikku vähendamist, peaks iga liikmesriigi pädev asutus võtma vajalikud meetmed, et ajakohastada määruse (EL) 2017/1938 artikli 8 kohaselt välja töötatud riiklikku hädaolukorra lahendamise kava 31. oktoobriks 2022. Kõnealuse ajakohastamise lühikest tähtaega arvestades ei tuleks määruse (EL) 2017/1938 artikli 8 lõigete 6–11 kohaseid koordineerimismenetlusi kohaldada. Iga liikmesriik peaks riiklikku hädaolukorra lahendamise kava ajakohastamisel konsulteerima teiste liikmesriikidega. Komisjon peaks kutsuma kokku riskirühmad, gaasikoordineerimisrühma või muud asjakohased organid, et arutada nõudluse vähendamise meetmetega seotud võimalikke küsimusi. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et riiklikud hädaolukorra lahendamise kavad kajastaksid käesolevas määruses sätestatud nõudluse vabatahtlikku või kohustuslikku vähendamist, peaks iga liikmesriigi pädev asutus võtma vajalikud meetmed, et ajakohastada määruse (EL) 2017/1938 artikli 8 kohaselt välja töötatud riiklikku hädaolukorra lahendamise kava 31. oktoobriks 2022. Kõnealuse ajakohastamise lühikest tähtaega arvestades ei tuleks määruse (EL) 2017/1938 artikli 8 lõigete 6–11 kohaseid koordineerimismenetlusi kohaldada. Iga liikmesriik peaks riiklikku hädaolukorra lahendamise kava ajakohastamisel konsulteerima teiste liikmesriikidega. Komisjon peaks kutsuma kokku riskirühmad, gaasikoordineerimisrühma või muud asjakohased organid, et arutada nõudluse vähendamise meetmetega seotud võimalikke küsimusi.

| (24) | Liikmesriikide poolt nõudluse vabatahtliku ja kohustusliku vähendamise meetmete rakendamisel tehtud edusammude hindamiseks ning kõnealuste meetmete ühiskondliku, majandusliku ja tööhõivele avalduva mõju mõõtmiseks on oluline teha korrapärast ja tõhusat seiret ning esitada aruandeid. Iga liikmesriigi pädev asutus või liikmesriigi määratud muu üksus peaks jälgima oma territooriumil saavutatud nõudluse vähendamist ning andma tulemustest komisjonile korrapäraselt teada. Gaasikoordineerimisrühm peaks abistama komisjoni nõudluse vähendamise kohustuste täitmise seirel. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriikide poolt nõudluse vabatahtliku ja kohustusliku vähendamise meetmete rakendamisel tehtud edusammude hindamiseks ning kõnealuste meetmete ühiskondliku, majandusliku ja tööhõivele avalduva mõju mõõtmiseks on oluline teha korrapärast ja tõhusat seiret ning esitada aruandeid. Iga liikmesriigi pädev asutus või liikmesriigi määratud muu üksus peaks jälgima oma territooriumil saavutatud nõudluse vähendamist ning andma tulemustest komisjonile korrapäraselt teada. Gaasikoordineerimisrühm peaks abistama komisjoni nõudluse vähendamise kohustuste täitmise seirel.

| (25) | Selleks et vältida märkimisväärset majanduslikku kahju liidule tervikuna, on äärmiselt oluline, et iga liikmesriik vähendaks oma nõudlust pärast seda, kui on välja kuulutatud häireolukord. Kõnealuse vähendamisega tagatakse piisav gaas kõigile, ka talvel. Nõudluse vähendamine kogu liidus on aluslepingus sätestatud solidaarsuse põhimõtte väljendus. Seetõttu on põhjendatud, et komisjon teeb ranget järelevalvet selle üle, et liikmesriigid viiksid läbi nõudluse kohustusliku vähendamise. Juhul kui komisjon teeb kindlaks riski, et liikmesriik ei pruugi suuta täita oma nõudluse kohustusliku vähendamise kohustust, peaks komisjonil olema võimalik nõuda, et nimetatud liikmesriik esitaks kava, milles esitatakse strateegia ja meetmed, mis võimaldavad nõudluse kohustusliku vähendamise kohustust tulemuslikult täita. Nimetatud liikmesriik peaks nõuetekohaselt arvesse võtma kõiki komisjoni poolt kõnealuse kava kohta tehtud märkusi ja soovitusi. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et vältida märkimisväärset majanduslikku kahju liidule tervikuna, on äärmiselt oluline, et iga liikmesriik vähendaks oma nõudlust pärast seda, kui on välja kuulutatud häireolukord. Kõnealuse vähendamisega tagatakse piisav gaas kõigile, ka talvel. Nõudluse vähendamine kogu liidus on aluslepingus sätestatud solidaarsuse põhimõtte väljendus. Seetõttu on põhjendatud, et komisjon teeb ranget järelevalvet selle üle, et liikmesriigid viiksid läbi nõudluse kohustusliku vähendamise. Juhul kui komisjon teeb kindlaks riski, et liikmesriik ei pruugi suuta täita oma nõudluse kohustusliku vähendamise kohustust, peaks komisjonil olema võimalik nõuda, et nimetatud liikmesriik esitaks kava, milles esitatakse strateegia ja meetmed, mis võimaldavad nõudluse kohustusliku vähendamise kohustust tulemuslikult täita. Nimetatud liikmesriik peaks nõuetekohaselt arvesse võtma kõiki komisjoni poolt kõnealuse kava kohta tehtud märkusi ja soovitusi.

| (26) | Kuna solidaarsuse põhimõte annab igale liikmesriigile õiguse saada teatavatel tingimustel naaberliikmesriikidelt tuge, peaksid liikmesriigid, kes paluvad sellist tuge, oma riigisisest gaasinõudlust samuti solidaarselt vähendama. Seepärast peaks liikmesriik, kes taotleb määruse (EL) 2017/1938 artikli 13 kohaselt solidaarsusmeetme kohaldamist, olema rakendanud kõik asjakohased gaasinõudluse vähendamise meetmed. Komisjonil peaks olema võimalik nõuda, et solidaarsusmeetme kohaldamist taotlev liikmesriik esitaks kava, mis sisaldab meetmeid nõudluse võimalikuks edasiseks vähendamiseks. Kõnealune liikmesriik peaks asjakohaselt arvesse võtma komisjoni arvamust. |
| --- | --- |

(26)

Kuna solidaarsuse põhimõte annab igale liikmesriigile õiguse saada teatavatel tingimustel naaberliikmesriikidelt tuge, peaksid liikmesriigid, kes paluvad sellist tuge, oma riigisisest gaasinõudlust samuti solidaarselt vähendama. Seepärast peaks liikmesriik, kes taotleb määruse (EL) 2017/1938 artikli 13 kohaselt solidaarsusmeetme kohaldamist, olema rakendanud kõik asjakohased gaasinõudluse vähendamise meetmed. Komisjonil peaks olema võimalik nõuda, et solidaarsusmeetme kohaldamist taotlev liikmesriik esitaks kava, mis sisaldab meetmeid nõudluse võimalikuks edasiseks vähendamiseks. Kõnealune liikmesriik peaks asjakohaselt arvesse võtma komisjoni arvamust.

| (27) | Komisjon peaks teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt käesoleva määruse rakendamisest. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon peaks teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt käesoleva määruse rakendamisest.

| (28) | Võttes arvesse Venemaa Ukraina-vastasest sõjalisest agressioonist tulenevat vahetut ohtu gaasivarustuskindlusele, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(28)

Võttes arvesse Venemaa Ukraina-vastasest sõjalisest agressioonist tulenevat vahetut ohtu gaasivarustuskindlusele, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (29) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete erakorralisuse tõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada ühe aasta jooksul pärast selle jõustumist. Komisjon peaks andma määruse toimimisest nõukogule aru 1. maiks 2023 ja ta võib teha vajaduse korral ettepaneku selle kohaldamisaja pikendamiseks. |
| --- | --- |

(29)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete erakorralisuse tõttu tuleks käesolevat määrust kohaldada ühe aasta jooksul pärast selle jõustumist. Komisjon peaks andma määruse toimimisest nõukogule aru 1. maiks 2023 ja ta võib teha vajaduse korral ettepaneku selle kohaldamisaja pikendamiseks.

| (30) | Kuna käesoleva määruse eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(30)

Kuna käesoleva määruse eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse normid, et käsitleda gaasitarne tõsiste raskustega seotud olukorda, eesmärgiga tagada solidaarselt liidu gaasivarustuskindlus. Nimetatud sätted hõlmavad riiklike gaasinõudluse vähendamise meetmete paremat koordineerimist, seiret ja nendega seotud aruandlust ning nõukogu võimalust kuulutada komisjoni ettepanekul konkreetse liidu kriisitasemena välja liidu häireolukord, millega kaasneb kogu liidus nõudluse kohustusliku vähendamise kohustus.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „pädev asutus“ – liikmesriigi määratud riiklik valitsusasutus või riiklik reguleeriv asutus, kes tagab määrusega (EL) 2017/1938 ette nähtud meetmete rakendamise; |
| --- | --- |

1)

„pädev asutus“ – liikmesriigi määratud riiklik valitsusasutus või riiklik reguleeriv asutus, kes tagab määrusega (EL) 2017/1938 ette nähtud meetmete rakendamise;

| 2) | „liidu häireolukord“ – liidu kriisitase, mis tingib nõudluse kohustusliku vähendamise ja mis ei ole seotud ühegi määruse (EL) 2017/1938 artikli 11 lõike 1 kohase kriisitasemega; |
| --- | --- |

2)

„liidu häireolukord“ – liidu kriisitase, mis tingib nõudluse kohustusliku vähendamise ja mis ei ole seotud ühegi määruse (EL) 2017/1938 artikli 11 lõike 1 kohase kriisitasemega;

| 3) | „gaasitarbimine“ – maagaasi kogutarne liikmesriigi territooriumil toimuvaks tegevuseks, sealhulgas lõpptarbimine kodumajapidamiste, tööstuse ja elektritootmise poolt, kuid välja arvatud muu hulgas hoiustamisvõimsuse täitmiseks kasutatav gaas kooskõlas komisjoni (Eurostat) määratlusega gaasi tarnimise, muundamise ja tarbimise kohta; |
| --- | --- |

3)

„gaasitarbimine“ – maagaasi kogutarne liikmesriigi territooriumil toimuvaks tegevuseks, sealhulgas lõpptarbimine kodumajapidamiste, tööstuse ja elektritootmise poolt, kuid välja arvatud muu hulgas hoiustamisvõimsuse täitmiseks kasutatav gaas kooskõlas komisjoni (Eurostat) määratlusega gaasi tarnimise, muundamise ja tarbimise kohta;

| 4) | „lähteaine“ – maagaasi mitteenergeetiline kasutamine, nagu on osutatud komisjoni (Eurostat) energiabilansside arvutustes; |
| --- | --- |

4)

„lähteaine“ – maagaasi mitteenergeetiline kasutamine, nagu on osutatud komisjoni (Eurostat) energiabilansside arvutustes;

| 5) | „võrdlusaluseks võetav gaasitarbimine“ – liikmesriigi keskmine gaasi tarbimise maht võrdlusperioodil; liikmesriikide puhul, kelle gaasitarbimine kasvas ajavahemikul 1. augustist 2021 kuni 31. märtsini 2022 võrdlusperioodi keskmise gaasitarbimisega võrreldes vähemalt 8 %, loetakse võrdlusaluseks võetavaks gaasitarbimiseks üksnes ajavahemikul 1. augustist 2021 kuni 31. märtsini 2022 tarbitud gaasi mahtu; |
| --- | --- |

5)

„võrdlusaluseks võetav gaasitarbimine“ – liikmesriigi keskmine gaasi tarbimise maht võrdlusperioodil; liikmesriikide puhul, kelle gaasitarbimine kasvas ajavahemikul 1. augustist 2021 kuni 31. märtsini 2022 võrdlusperioodi keskmise gaasitarbimisega võrreldes vähemalt 8 %, loetakse võrdlusaluseks võetavaks gaasitarbimiseks üksnes ajavahemikul 1. augustist 2021 kuni 31. märtsini 2022 tarbitud gaasi mahtu;

| 6) | „võrdlusperiood“ – käesoleva määruse jõustumise kuupäevale eelneva viie järjestikuse aasta ajavahemik 1. augustist kuni 31. märtsini, alustades ajavahemikust 1. august 2017 kuni 31. märts 2018; |
| --- | --- |

6)

„võrdlusperiood“ – käesoleva määruse jõustumise kuupäevale eelneva viie järjestikuse aasta ajavahemik 1. augustist kuni 31. märtsini, alustades ajavahemikust 1. august 2017 kuni 31. märts 2018;

| 7) | „vahe-eesmärk“ – määruse (EL) nr 2017/1938 Ia lisas esitatud vahe-eesmärk. |
| --- | --- |

7)

„vahe-eesmärk“ – määruse (EL) nr 2017/1938 Ia lisas esitatud vahe-eesmärk.

Artikkel 3

Nõudluse vabatahtlik vähendamine

Liikmesriigid teevad kõik, mis võimalik, et vähendada oma gaasitarbimist ajavahemikul 1. augustist 2022 kuni 31. märtsini 2023 vähemalt 15 % võrreldes oma keskmise gaasitarbimisega käesoleva määruse jõustumise kuupäevale eelneval viiel järjestikusel aastal ajavahemikul 1. augustist kuni 31. märtsini (edaspidi „nõudluse vabatahtlik vähendamine“). Nende vabatahtliku vähendamise meetmete suhtes kohaldatakse artikleid 6, 7 ja 8.

Artikkel 4

Liidu häireolukorra väljakuulutamine nõukogu poolt

1.   Komisjoni ettepanekul võib nõukogu rakendusotsusega välja kuulutada liidu häireolukorra.

2.   Komisjon esitab ettepaneku liidu häireolukorra väljakuulutamiseks juhul, kui ta leiab, et esineb märkimisväärne gaasitarnete suure puudujäägi risk või erakordselt suur nõudlus gaasi järele, mille korral artikli 3 kohased meetmed ei ole piisavad ja mille tagajärjel liidu gaasivarustuse olukord halveneb märkimisväärselt, kuid turg suudab häirega toime tulla ilma, et oleks vaja kasutada mitte-turupõhiseid meetmeid.

3.   Komisjon esitab nõukogule häireolukorra väljakuulutamise ettepaneku ka juhul, kui seda taotleb viis või enam pädevat asutust, kes on kuulutanud määruse (EL) 2017/1938 artikli 11 lõike 1 punkti b kohaselt välja häireolukorra liikmesriigi tasandil.

4.   Nõukogu võib komisjoni ettepanekut kvalifitseeritud häälteenamusega muuta.

5.   Enne nõukogule häireolukorra väljakuulutamise ettepaneku esitamist konsulteerib komisjon määruse (EL) 2017/1938 I lisas esitatud asjakohaste riskirühmadega (edaspidi „riskirühmad“) ja nimetatud määruse artikliga 4 moodustatud gaasikoordineerimisrühmaga.

6.   Komisjoni ettepanekul võib nõukogu kuulutada liidu häireolukorra ja artikli 5 kohased kohustused vastava rakendusotsusega lõppenuks. Komisjon esitab sellise rakendusotsuse ettepaneku nõukogule, kui ta leiab hindamise järel, et liidu häireolukorra alus ei ole kõnealuse häireolukorra säilitamiseks enam piisav, ning pärast seda, kui ta on konsulteerinud asjakohaste riskirühmadega ja gaasikoordineerimisrühmaga.

Artikkel 5

Nõudluse kohustuslik vähendamine liidu häireolukorras

1.   Kui nõukogu kuulutab välja liidu häireolukorra, vähendab iga liikmesriik oma gaasitarbimist kooskõlas lõikega 2 (edaspidi „nõudluse kohustuslik vähendamine“).

2.   Nõudluse kohustusliku vähendamise eesmärgil peab olema nii kauaks, kuni liidu häireolukord on välja kuulutatud, gaasitarbimine igas liikmesriigis 1. augustist 2022 kuni 31. märtsini 2023 (edaspidi „vähendusperiood“) selle liikmesriigi võrdlusaluseks võetavast gaasitarbimisest 15 % väiksem. Nõudluse kohustuslikus vähendamises võetakse arvesse igasugust nõudluse vähendamist, mille liikmesriigid on saavutanud enne liidu häireolukorra väljakuulutamist.

3.   Kui liikmesriigi elektrisüsteem on sünkroniseeritud üksnes mingi kolmanda riigi elektrisüsteemiga ja selle kolmanda riigi süsteem lakkab toimimast, on ta lõike 2 kohaldamisest vabastatud nii kaua, kui energiasüsteemi ohutu ja usaldusväärse toimimise tagamiseks on vaja kasutada eraldiseisvat energiasüsteemi teenust või muid energia ülekandesüsteemi halduri teenuseid.

4.   Liikmesriik, kes ei ole otse ühendatud ühegi teise liikmesriigi ühendatud gaasisüsteemiga, on vabastatud lõike 2 kohaldamisest.

5.   Liikmesriik võib piirata lõike 2 kohase nõudluse kohustusliku vähendamise eesmärgi arvutamisel võrdlusaluseks võetavat gaasitarbimist gaasikoguse võrra, mis võrdub selle liikmesriigi 1. augusti 2022. aasta vahe-eesmärgi ja 1. augusti 2022. aasta seisuga hoiustatud tegeliku gaasikoguse vahega, tingimusel et selleks kuupäevaks täidab ta vahe-eesmärki.

6.   Liikmesriik võib piirata võrdlusaluseks võetavat gaasitarbimist, mida kasutatakse lõike 2 kohase nõudluse kohustusliku vähendamise eesmärgi arvutamiseks, võrdlusperioodil lähteainena tarbitud gaasikoguse võrra.

7.   Liikmesriik võib piirata nõudluse kohustuslikku vähendamist 8 protsendipunkti võrra, tingimusel et ta tõendab, et tema teiste liikmesriikidega loodud võrkudevahelised ühendused, mõõdetuna kindla tehnilise ekspordivõimsusena, on võrreldes tema 2021. aasta aastase gaasitarbimisega alla 50 % ja et teiste liikmesriikide võrkudega loodud ühenduste võimsust on kasutatud gaasi transportimiseks vähemalt 90 % ulatuses vähemalt ühe kuu jooksul enne erandist teatamist, välja arvatud juhul, kui liikmesriik suudab näidata, et nõudlust ei olnud ja võimsus oli maksimeeritud, ning et tema riigisisesed veeldatud maagaasi rajatised on kaubanduslikult ja tehniliselt valmis suunama gaasi ümber teistesse liikmesriikidesse kuni turu vajadustele vastavas mahus.

8.   Elektrikriisi sattunud liikmesriik võib ajutiselt piirata lõike 2 kohast nõudluse kohustuslikku vähendamist tasemeni, mis on vajalik elektrienergia tarneriski vähendamiseks, kui elektrienergia tootmiseks vajaliku gaasi asendamiseks ei ole muid majanduslikke alternatiive, mis ei sea varustuskindlust tõsiselt ohtu. Sellisel juhul teatab liikmesriik piiramise põhjused ja esitab piisavad tõendid piiramist õigustavate erandlike asjaolude kohta. Liikmesriik ajakohastab vajaduse korral ohuvalmiduskava vastavalt määruse (EL) 2019/941 artiklile 10.

9.   Liikmesriik teatab komisjonile oma otsusest piirata nõudluse kohustuslikku vähendamist vastavalt lõigetele 5, 6, 7 ja 8, esitades vajalikud tõendid selle kohta, et nõudluse kohustusliku vähendamise piiramise tingimused on täidetud. Lõigetes 5, 6 ja 7 osutatud teate võib esitada juba pärast käesoleva määruse jõustumist ja see tuleb esitada hiljemalt kaks nädalat pärast liidu häireolukorra väljakuulutamist. Lõike 8 kohase teate võib esitada hiljemalt kaks nädalat pärast nimetatud lõikes osutatud elektrikriisiolukorra tekkimist. Liikmesriik teavitab oma kavatsusest samuti riskirühmasid ja gaasikoordineerimisrühma.

10.   Komisjon hindab nimetatud teate alusel ning pärast riskirühmade ja gaasikoordineerimisrühmaga konsulteerimist, kas lõigete 5, 6, 7 ja 8 kohase piiramise tingimused on täidetud. Juhul kui komisjon leiab, et piiramine ei ole õigustatud, võtab ta vastu arvamuse, milles esitab põhjused, miks liikmesriik peaks nõudluse kohustusliku vähendamise piiramise tühistama või seda muutma. Kõnealune arvamus võetakse vastu hiljemalt 30 tööpäeva jooksul pärast lõike 9 kohast täielikku teatamist.

11.   Kui lõigetes 5, 6, 7 ja 8 sätestatud nõudluse kohustusliku vähendamise piiramise tingimused ei ole enam täidetud, kohaldab liikmesriik nõudluse kohustusliku vähendamise eesmärki vastavalt lõikele 2.

12.   Komisjon jälgib pidevalt, kas lõigetes 5, 6, 7 ja 8 sätestatud nõudluse kohustusliku vähendamise piiramise tingimused on täidetud.

13.   Artikleid 6, 7 ja 8 kohaldatakse nõudluse kohustusliku vähendamise meetmete suhtes, ilma et see piiraks kehtivaid pikaajalisi lepinguid.

Artikkel 6

Nõudluse vähendamise saavutamiseks võetavad meetmed

1.   Liikmesriigid võivad valida nõudluse vähendamiseks sobivad meetmed. Artiklites 3 ja 5 osutatud meetmed peavad olema selgelt määratletud, läbipaistvad, proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja kontrollitavad. Meetmete valimisel võtavad liikmesriigid arvesse määruses (EL) 2017/1938 sätestatud põhimõtteid. Meetmed:

| a) | ei tohi põhjendamatult moonutada konkurentsi ega gaasi siseturu nõuetekohast toimimist; |
| --- | --- |

a)

ei tohi põhjendamatult moonutada konkurentsi ega gaasi siseturu nõuetekohast toimimist;

| b) | ei tohi ohustada teiste liikmesriikide või liidu gaasivarustuskindlust; |
| --- | --- |

b)

ei tohi ohustada teiste liikmesriikide või liidu gaasivarustuskindlust;

| c) | peavad olema vastavuses määruse (EL) 2017/1938 sätetega kaitstud tarbijate osas. |
| --- | --- |

c)

peavad olema vastavuses määruse (EL) 2017/1938 sätetega kaitstud tarbijate osas.

2.   Nõudluse vähendamise meetmete võtmisel peaksid liikmesriigid kaaluma meetmete eelistamist, mis mõjutavad muid tarbijaid kui määruse (EL) 2017/1938 artikli 2 lõikes 5 määratletud kaitstud tarbijad, ning samuti võivad nad kõnealuseid tarbijaid selliste meetmete kohaldamisalast välja jätta, lähtudes objektiivsetest ja läbipaistvatest kriteeriumidest, milles võetakse arvesse nende majanduslikku tähtsust ning muu hulgas järgmisi elemente:

| a) | tarnehäire mõju ühiskondlikult tähtsatele tarneahelatele; |
| --- | --- |

a)

tarnehäire mõju ühiskondlikult tähtsatele tarneahelatele;

| b) | võimalik negatiivne mõju teistes liikmesriikides, eelkõige ühiskondlikult tähtsate järgtööstussektorite tarneahelatele; |
| --- | --- |

b)

võimalik negatiivne mõju teistes liikmesriikides, eelkõige ühiskondlikult tähtsate järgtööstussektorite tarneahelatele;

| c) | võimalik pikaajaline kahju tööstuskäitistele; |
| --- | --- |

c)

võimalik pikaajaline kahju tööstuskäitistele;

| d) | võimalused tarbimise vähendamiseks ja toodete asendamiseks liidus. |
| --- | --- |

d)

võimalused tarbimise vähendamiseks ja toodete asendamiseks liidus.

3.   Nõudluse vähendamise meetmete üle otsustamisel kaaluvad liikmesriigid meetmeid, mille abil vähendada gaasi tarbimist elektrisektoris, meetmeid, millega innustada tööstuses üleminekut muudele kütuseliikidele, riiklikke teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, sihitud kohustusi kütte ja jahutuse vähendamiseks, et edendada üleminekut muudele kütuseliikidele ja vähendada tarbimist tööstuses.

Artikkel 7

Nõudluse vähendamise meetmete koordineerimine

1.   Selleks et tagada nõudluse vabatahtlikuks ja kohustuslikuks vähendamiseks artiklite 3 ja 5 kohaselt võetavate meetmete asjakohane koordineerimine, teevad liikmesriigid igas asjaomases riskirühmas omavahel koostööd.

2.   Iga liikmesriigi pädev asutus ajakohastab hiljemalt [31. oktoobriks 2022] määruse (EL) 2017/1938 artikli 8 kohaselt välja töötatud riiklikku hädaolukorra lahendamise kava, et kajastada vabatahtlikke nõudluse vähendamise meetmeid.. Iga liikmesriik ajakohastab asjakohaselt oma riiklikku hädaolukorra lahendamise kava ka juhul, kui käesoleva määruse artikli 4 kohaselt kuulutatakse välja liidu häireolukord. Määruse (EL) 2017/1938 artikli 8 lõikeid 6–10 ei kohaldata riiklike hädaolukorra lahendamise kavade käesoleva lõike kohaselt tehtud ajakohastamise suhtes.

3.   Liikmesriigid konsulteerivad enne muudetud hädaolukorra lahendamise kavade vastuvõtmist komisjoni ja asjaomaste riskirühmadega. Komisjon võib riiklike nõudluse vähendamise meetmetega seotud küsimuste arutamiseks kutsuda kokku riskirühmade ja gaasikoordineerimisrühma koosolekuid, võttes arvesse liikmesriikide poolt selles kontekstis väljendatud seisukohti.

Artikkel 8

Seire ja täitmise tagamine

1.   Iga liikmesriigi pädev asutus jälgib nõudluse vähendamise meetmete rakendamist oma territooriumil. Liikmesriigid esitavad saavutatud vähendamise kohta komisjonile iga kahe kuu järel ja hiljemalt järgmise kuu 15. kuupäevaks aruande. Riskirühmad ja gaasikoordineerimisrühm abistavad komisjoni nõudluse vabatahtliku ja kohustusliku vähendamise seires.

2.   Kui komisjon teeb talle nõudluse vähendamise kohta esitatud andmete põhjal kindlaks riski, et liikmesriik ei suuda täita artikli 5 kohast nõudluse kohustusliku vähendamise kohustust, nõuab komisjon, et liikmesriik esitaks kava, milles esitatakse strateegia, mis võimaldab nõudluse vähendamise kohustust tulemuslikult täita. Samuti nõuab komisjon, et määruse (EL) 2017/1938 artikli 13 kohaselt solidaarsusmeetme kohaldamist taotlev liikmesriik esitaks kava, milles esitatakse gaasinõudluse võimaliku edasise vähendamise strateegia kooskõlas määruse (EL) 2017/1938 artikli 10 lõikega 2. Mõlemal juhul esitab komisjon esitatud kava kohta arvamuse koos märkuste ja soovitustega ja teavitab oma arvamusest nõukogu. Asjaomane liikmesriik võtab asjakohaselt arvesse komisjoni arvamust.

3.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt käesoleva määruse rakendamisest.

Artikkel 9

Läbivaatamine

Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi 1. maiks 2023, võttes arvesse gaasitarne üldist olukorda liitu, ja esitab nõukogule selle läbivaatamise peamisi järeldusi sisaldava aruande. Komisjon võib kõnealuse aruande põhjal teha eelkõige ettepaneku käesoleva määruse kohaldamisaja pikendamiseks.

Artikkel 10

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse üks aasta alates selle jõustumisest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BEK

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/1032,[1] millega muudetakse määruseid (EL) 2017/1938 ja (EÜ) nr 715/2009 seoses gaasi hoiustamisega (ELT L 173, 30.6.2022, lk 17).

1

[1]

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1938, mis käsitleb gaasivarustuskindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 994/2010 (ELT L 280, 28.10.2017, lk 1).

2

(3)  Euroopa Kohtu 15. juuli 2021. aasta otsus Saksamaa vs. Poola C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2022. aasta määrus (EL) 2022/869 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 715/2009, (EL) 2019/942 ja (EL) 2019/943 ning direktiive 2009/73/EÜ ja (EL) 2019/944 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013 (ELT L 152, 3.6.2022, lk 45).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/941, mis käsitleb ohuvalmidust elektrisektoris ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2005/89/EÜ (ELT L 158, 14.6.2019, lk 1).

6

---

| 8.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/1370,

5. august 2022,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses teatavates toiduainetes esineva ohratoksiin A piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud teatavate saasteainete, sealhulgas ohratoksiin A, piirnormid toiduainetes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud teatavate saasteainete, sealhulgas ohratoksiin A, piirnormid toiduainetes.

| (2) | Ohratoksiin A on mükotoksiin, mida tekitavad looduslikult perekonda Aspergillus ja Penicillium kuuluvad seened, ning seda leidub saasteainena paljudes toiduainetes, näiteks teraviljas ja teraviljatoodetes, kohviubades, kuivatatud puuviljades, veinis ja viinamarjamahlas, vürtsides ja lagritsas. Ohratoksiin A moodustub saagi päikese käes kuivatamisel ja selle säilitamisel. Seda on võimalik ära hoida heade kuivatamis- ja säilitamistavade kasutamisega. |
| --- | --- |

(2)

Ohratoksiin A on mükotoksiin, mida tekitavad looduslikult perekonda Aspergillus ja Penicillium kuuluvad seened, ning seda leidub saasteainena paljudes toiduainetes, näiteks teraviljas ja teraviljatoodetes, kohviubades, kuivatatud puuviljades, veinis ja viinamarjamahlas, vürtsides ja lagritsas. Ohratoksiin A moodustub saagi päikese käes kuivatamisel ja selle säilitamisel. Seda on võimalik ära hoida heade kuivatamis- ja säilitamistavade kasutamisega.

| (3) | 2020. aastal võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) vastu ajakohastatud teadusliku arvamuse ohratoksiin A sisalduse kohta toidus (3). Toiduohutusamet leidis, et ohratoksiin A puhul ei ole asjakohane kehtestada tervise seisukohast soovituslikku väärtust, ning seega ei ole toiduohutusameti poolt 2006. aastal kehtestatud lubatav nädaladoos 120 ng kehamassi kg kohta enam kehtiv. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et väljaarvutatud kokkupuute ohutuspiir, mille juures ohratoksiin A avaldab kantserogeenset toimet, viitab võimalikule terviseohule teatavates tarbijarühmades. |
| --- | --- |

(3)

2020. aastal võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) vastu ajakohastatud teadusliku arvamuse ohratoksiin A sisalduse kohta toidus (3). Toiduohutusamet leidis, et ohratoksiin A puhul ei ole asjakohane kehtestada tervise seisukohast soovituslikku väärtust, ning seega ei ole toiduohutusameti poolt 2006. aastal kehtestatud lubatav nädaladoos 120 ng kehamassi kg kohta enam kehtiv. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et väljaarvutatud kokkupuute ohutuspiir, mille juures ohratoksiin A avaldab kantserogeenset toimet, viitab võimalikule terviseohule teatavates tarbijarühmades.

| (4) | Teatavate toiduainete puhul on ohratoksiin A piirnormid juba kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1881/2006. Võttes arvesse, et ohratoksiin A-d on leitud toidus, millele ei ole veel piirnormi kehtestatud ja mis suurendab inimeste ohratoksiin A saadavust, on asjakohane kehtestada piirnorm ka selliste toitude jaoks nagu kuivatatud puuviljad, v.a rosinad, teatavad lagritsatooted, kuivatatud maitsetaimed, teatavad taimeteede koostisosad, teatavad õliseemned, pistaatsiapähklid ja kakaopulber. Kuigi ohratoksiin A esinemist linnastes ja mittealkohoolsetes linnasejookides ning kuivatatud datlites ja datlisiirupis on vaja täiendavalt selgitada, on asjakohane juba kehtestada ohratoksiin A piirnorm mittealkohoolsete linnasejookide ja datlisiirupi jaoks. Võttes ka arvesse kättesaadavaid andmeid ohratoksiin A esinemise kohta, on asjakohane vähendada ohratoksiin A kehtivaid piirnorme teatavates toiduainetes nagu pagaritooted, rosinad, röstitud kohv ja lahustuv kohv. Lisaks on teatavates vürtsides ohratoksiin A sisaldust käsitlevaid kehtivaid sätteid laiendatud kõigile vürtsidele. Juustu ja singi puhul on enne piirnormide kehtestamist asjakohane teha täiendavat seiret ohratoksiin A sisalduse kohta. |
| --- | --- |

(4)

Teatavate toiduainete puhul on ohratoksiin A piirnormid juba kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1881/2006. Võttes arvesse, et ohratoksiin A-d on leitud toidus, millele ei ole veel piirnormi kehtestatud ja mis suurendab inimeste ohratoksiin A saadavust, on asjakohane kehtestada piirnorm ka selliste toitude jaoks nagu kuivatatud puuviljad, v.a rosinad, teatavad lagritsatooted, kuivatatud maitsetaimed, teatavad taimeteede koostisosad, teatavad õliseemned, pistaatsiapähklid ja kakaopulber. Kuigi ohratoksiin A esinemist linnastes ja mittealkohoolsetes linnasejookides ning kuivatatud datlites ja datlisiirupis on vaja täiendavalt selgitada, on asjakohane juba kehtestada ohratoksiin A piirnorm mittealkohoolsete linnasejookide ja datlisiirupi jaoks. Võttes ka arvesse kättesaadavaid andmeid ohratoksiin A esinemise kohta, on asjakohane vähendada ohratoksiin A kehtivaid piirnorme teatavates toiduainetes nagu pagaritooted, rosinad, röstitud kohv ja lahustuv kohv. Lisaks on teatavates vürtsides ohratoksiin A sisaldust käsitlevaid kehtivaid sätteid laiendatud kõigile vürtsidele. Juustu ja singi puhul on enne piirnormide kehtestamist asjakohane teha täiendavat seiret ohratoksiin A sisalduse kohta.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1881/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1881/2006 vastavalt muuta.

| (6) | Selleks et ettevõtjad saaksid valmistuda käesoleva määrusega kehtestatavate uute eeskirjade järgimiseks, on asjakohane näha ette mõistlik ajavahemik uute piirnormide kohaldamiseni. Samuti on asjakohane ette näha üleminekuperiood toiduainete jaoks, mis on seaduslikult turule viidud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et ettevõtjad saaksid valmistuda käesoleva määrusega kehtestatavate uute eeskirjade järgimiseks, on asjakohane näha ette mõistlik ajavahemik uute piirnormide kohaldamiseni. Samuti on asjakohane ette näha üleminekuperiood toiduainete jaoks, mis on seaduslikult turule viidud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Lisas loetletud toiduained, mis on seaduslikult turule viidud enne 1. jaanuari 2023, võivad jääda turule kuni minimaalse säilimisaja või tarvitamise tähtaja lõpuni.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

2

(3)  Scientific Opinion on the risk assessment of ochratoxin A in food (Teaduslik arvamus toidus esineva ohratoksiin A riskihinnangu kohta). EFSA Journal 2020; 18(5):6113, 150 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020,6113.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa 2. jaos asendatakse punkt 2.2 järgmisega:

| Toode (1) | Piirnormid (μg/kg) |
| --- | --- |
| „2.2 | Ohratoksiin A | |
| 2.2.1. | Töötlemata teravili (18) | 5,0 |
| 2.2.2. | Kõik töötlemata teraviljast saadud/töödeldud tooted, välja arvatud punktides 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 ja 2.2.13 loetletud toiduained
  Lõpptarbija jaoks turule viidud teravili | 3,0 |
| 2.2.3. | Pagaritooted, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed






  — | tooted, mis ei sisalda õliseemneid, pähkleid ega kuivatatud puuvilju |

Toode (1)

Piirnormid (μg/kg)

„2.2

Ohratoksiin A

2.2.1.

Töötlemata teravili (18)

5,0

2.2.2.

Kõik töötlemata teraviljast saadud/töödeldud tooted, välja arvatud punktides 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 ja 2.2.13 loetletud toiduained

Lõpptarbija jaoks turule viidud teravili

3,0

2.2.3.

Pagaritooted, teraviljast suupisted ja hommikusöögihelbed

—

tooted, mis ei sisalda õliseemneid, pähkleid ega kuivatatud puuvilju

| — | tooted, mis sisaldavad vähemalt 20 % rosinaid ja/või kuivatatud viigimarju |
| --- | --- |

—

tooted, mis sisaldavad vähemalt 20 % rosinaid ja/või kuivatatud viigimarju

| — | muud tooted, mis sisaldavad õliseemneid, pähkleid ja/või kuivatatud puuvilju |
| --- | --- |

—

muud tooted, mis sisaldavad õliseemneid, pähkleid ja/või kuivatatud puuvilju

2,0

4,0

3,0

2.2.4.

Mittealkohoolsed linnasejoogid

3,0

2.2.5.

Nisugluteen, mis ei ole lõpptarbija jaoks turule viidud

8,0

2.2.6.

Kuivatatud puuviljad

| — | rosinad (korint, harilikud rosinad ja sultanad) ja kuivatatud viigimarjad |
| --- | --- |

—

rosinad (korint, harilikud rosinad ja sultanad) ja kuivatatud viigimarjad

| — | muud kuivatatud marjad ja puuviljad |
| --- | --- |

—

muud kuivatatud marjad ja puuviljad

8,0

2,0

2.2.7.

Datlisiirup

15

2.2.8.

Röstitud kohv

| — | röstitud kohvioad ja jahvatatud röstitud kohv, välja arvatud lahustuv kohv |
| --- | --- |

—

röstitud kohvioad ja jahvatatud röstitud kohv, välja arvatud lahustuv kohv

| — | lahustuv kohv |
| --- | --- |

—

lahustuv kohv

3,0

5,0

2.2.9.

Veinid (sealhulgas vahuveinid, välja arvatud liköörveinid ja veinid, mis sisaldavad alkoholi vähemalt 15 mahuprotsenti) ning puuviljaveinid (11)

2,0 (12 )

2.2.10

Aromatiseeritud veinid, aromatiseeritud veinijoogid ja aromatiseeritud veinikokteilid (13)

2,0 (12 )

2.2.11

Viinamarjamahl, viinamarjamahl kontsentreeritud viinamarjamahlast, viinamarjanektar, viinamarjavirre ja viinamarjavirre kontsentreeritud viinamarjavirdest, mis on lõpptarbija jaoks turule viidud (14)

2,0 (12 )

2.2.12

Töödeldud teraviljapõhised imiku- ja väikelapsetoidud ning muud imikutoidud (3) (7)

0,50

2.2.13

Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud dieettoidud, mis on mõeldud imikutele ja väikelastele (3) (10)

0,50

2.2.14

Vürtsid, sh kuivatatud vürtsid, v.a Capsicum spp.

Capsicum spp.(selle kuivatatud viljad, terved või jahvatatud, sealhulgas vürtspaprika, vürtspaprikapulber, Cayenne'i pipar või paprika)

Vürtsisegud

15

20

15

2.2.15

Lagrits (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate ja muud liigid)

| — | lagritsajuur, sealhulgas taimeteede koostisosana |
| --- | --- |

—

lagritsajuur, sealhulgas taimeteede koostisosana

| — | lagritsaekstrakt (42), toidus (eelkõige jookides ja maiustustes) kasutamiseks |
| --- | --- |

—

lagritsaekstrakt (42), toidus (eelkõige jookides ja maiustustes) kasutamiseks

| — | lagritsamaiustused, mis sisaldavad vähemalt 97 % lagritsaekstrakti kuivainest |
| --- | --- |

—

lagritsamaiustused, mis sisaldavad vähemalt 97 % lagritsaekstrakti kuivainest

| — | muud lagritsamaiustused |
| --- | --- |

—

muud lagritsamaiustused

20

80

50

10,0

2.2.16

Kuivatatud maitsetaimed

10,0

2.2.17

Ingveri juured taimeteedes kasutamiseks

Hariliku altee juured, võilillejuured ja apelsiniõied taimeteedes või kohviasendajates kasutamiseks

15

20

2.2.18

Päevalilleseemned, kõrvitsaseemned, arbuusi- ja meloniseemned, kanepiseemned, sojaoad

5,0

2.2.19

Pistaatsiapähklid, mida enne lõpptarbija jaoks turule viimist või toidu koostisosana kasutamist sorteeritakse või töödeldakse muul viisil füüsiliselt

Pistaatsiapähklid, mis viiakse turule lõpptarbija jaoks või kasutamiseks toidu koostisosana

10,0

5,0

2.2.20

Kakaopulber

3,0 “

---

| 8.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1371,

5. august 2022,

millega parandatakse rakendusmääruse (EL) 2018/2066 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust) teatavaid keeleversioone

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 13. oktoobri 2003. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2066 (2) bulgaaria-, eesti-, hollandi-, itaalia-, läti-, portugali-, prantsus-, rootsi-, saksa-, sloveeni-, soome-, taani- ja tšehhikeelse versiooni artikli 38 lõikes 6 on viga, mis muudab selle sätte tähendust, või võimaldab sealne sõnastus valesti mõista, mille kohta käib sättes osutatud ajavahemik. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2066 (2) bulgaaria-, eesti-, hollandi-, itaalia-, läti-, portugali-, prantsus-, rootsi-, saksa-, sloveeni-, soome-, taani- ja tšehhikeelse versiooni artikli 38 lõikes 6 on viga, mis muudab selle sätte tähendust, või võimaldab sealne sõnastus valesti mõista, mille kohta käib sättes osutatud ajavahemik.

| (2) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2018/2066 bulgaaria-, eesti-, hollandi-, itaalia-, läti-, portugali-, prantsus-, rootsi-, saksa-, sloveeni-, soome-, taani- ja tšehhikeelset versiooni vastavalt parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2018/2066 bulgaaria-, eesti-, hollandi-, itaalia-, läti-, portugali-, prantsus-, rootsi-, saksa-, sloveeni-, soome-, taani- ja tšehhikeelset versiooni vastavalt parandada. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (3) | Käesoleva rakendusmäärusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, mis esitati 9. veebruaril 2022, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva rakendusmäärusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, mis esitati 9. veebruaril 2022,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2018/2066 artikli 38 lõige 6 asendatakse järgmisega: „6. Erandina lõike 5 esimesest lõigust võivad liikmesriigid või vajaduse korral pädevad asutused lugeda kõnealuses lõikes osutatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid täidetuks biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste puhul, mida kasutatakse põletamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2066, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust ning millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 601/2012 (ELT L 334, 31.12.2018, lk 1).

2

---

| 8.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1372,

5. august 2022,

ajutiste meetmete kohta Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) liitu sissetoomise, seal vedamise. levimise ja paljundamise ning vabadusse laskmise ärahoidmiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ, (2) eriti selle artikli 128 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ei ole loetletud liidu karantiinse taimekahjustajana, kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustajana ega liidu reguleeritud mittekarantiinse taimekahjustajana kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/2072 (3). |
| --- | --- |

(1)

Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ei ole loetletud liidu karantiinse taimekahjustajana, kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustajana ega liidu reguleeritud mittekarantiinse taimekahjustajana kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/2072 (3).

| (2) | 2016. aastal teatas Itaalia komisjonile, et Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) leiti esimest korda tema territooriumil Põhja-Itaalia riisitootmispiirkonnas. Sellest ajast alates on kõnealust taimekahjustajat leitud ka teistel riisipõldudel ning kõige rängemate saastumiste tõttu oli saagikadu kuni 50 % tavapärasest toodangust. |
| --- | --- |

(2)

2016. aastal teatas Itaalia komisjonile, et Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) leiti esimest korda tema territooriumil Põhja-Itaalia riisitootmispiirkonnas. Sellest ajast alates on kõnealust taimekahjustajat leitud ka teistel riisipõldudel ning kõige rängemate saastumiste tõttu oli saagikadu kuni 50 % tavapärasest toodangust.

| (3) | 2017. aastal võttis Itaalia vastu ametlikud meetmed Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) oma territooriumile edasise sissetoomine ja seal levimise ärahoidmiseks (4). Taimekahjustajat Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) seostatakse peamiselt liigi Oryza sativa L. juurdunud taimedega, mis on kasvatatud mullas ja mis on ette nähtud istutamiseks. Seda seostatakse ka teiste selliste peremeestaimedega nagu oder, kuid vähemal määral kui liigi Oryza sativa L. juurdunud taimedega. |
| --- | --- |

(3)

2017. aastal võttis Itaalia vastu ametlikud meetmed Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) oma territooriumile edasise sissetoomine ja seal levimise ärahoidmiseks (4). Taimekahjustajat Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) seostatakse peamiselt liigi Oryza sativa L. juurdunud taimedega, mis on kasvatatud mullas ja mis on ette nähtud istutamiseks. Seda seostatakse ka teiste selliste peremeestaimedega nagu oder, kuid vähemal määral kui liigi Oryza sativa L. juurdunud taimedega.

| (4) | Itaalia on praegu ainus liikmesriik, kus Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) esinemine on kinnitust leidnud. Itaalia poolt 2018. aastal tehtud riskihindamise (5) põhjal jõuti järeldusele, et kõnealune taimekahjustaja vastab määruse (EL) 2016/2031 I lisa 3. jao 2. alajaos esitatud kriteeriumidele. Seepärast peetakse vajalikuks võtta ajutisi meetmeid kõnealuse taimekahjustaja vastu. Nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta peamisi levimisviise, nagu istutamiseks ettenähtud taimed, muld, masinad ja tööriistad ning inimese kaasabil toimuv ülekandumine. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia on praegu ainus liikmesriik, kus Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) esinemine on kinnitust leidnud. Itaalia poolt 2018. aastal tehtud riskihindamise (5) põhjal jõuti järeldusele, et kõnealune taimekahjustaja vastab määruse (EL) 2016/2031 I lisa 3. jao 2. alajaos esitatud kriteeriumidele. Seepärast peetakse vajalikuks võtta ajutisi meetmeid kõnealuse taimekahjustaja vastu. Nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta peamisi levimisviise, nagu istutamiseks ettenähtud taimed, muld, masinad ja tööriistad ning inimese kaasabil toimuv ülekandumine.

| (5) | Eespool nimetatud Itaalia riisitootmispiirkonna teatava osa suhtes on jõutud järeldusele, et Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) hävitamine ei ole enam võimalik. Seepärast peaks Itaalial olema lubatud kõnealuses piirkonnas kohaldada hävitamise asemel meetmeid, et tõkestada selle taimekahjustaja levikut. Nende meetmete võtmisega peaks olema võimalik hoida Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) populatsioon stabiilne. Kui uuringutest selgub, et Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) populatsioon on suurenenud, tuleks kohaldada selle hävitamiseks ettenähtud meetmeid, et vähendada taimekahjustaja populatsiooni ja hoida ära selle levik. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud Itaalia riisitootmispiirkonna teatava osa suhtes on jõutud järeldusele, et Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) hävitamine ei ole enam võimalik. Seepärast peaks Itaalial olema lubatud kõnealuses piirkonnas kohaldada hävitamise asemel meetmeid, et tõkestada selle taimekahjustaja levikut. Nende meetmete võtmisega peaks olema võimalik hoida Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) populatsioon stabiilne. Kui uuringutest selgub, et Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) populatsioon on suurenenud, tuleks kohaldada selle hävitamiseks ettenähtud meetmeid, et vähendada taimekahjustaja populatsiooni ja hoida ära selle levik.

| (6) | Liikmesriigid peaksid teavitama üldsust ja asjaomaseid ettevõtjaid Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ohust ja selle vastu võetud meetmetest, tagamaks et kõik asjaomased isikud tegutseksid tõhusamalt. Eelkõige peaksid liikmesriigid suurendama teadlikkust ohtudest, mis kaasnevad taimekahjustaja levikuga jalatsite ja sõidukite kaudu, sest neid vahendeid kasutab üldsus kõige sagedamini. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid peaksid teavitama üldsust ja asjaomaseid ettevõtjaid Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ohust ja selle vastu võetud meetmetest, tagamaks et kõik asjaomased isikud tegutseksid tõhusamalt. Eelkõige peaksid liikmesriigid suurendama teadlikkust ohtudest, mis kaasnevad taimekahjustaja levikuga jalatsite ja sõidukite kaudu, sest neid vahendeid kasutab üldsus kõige sagedamini.

| (7) | Uuringuid tuleks teha piiritletud aladel ja peremeestaimedel väljaspool neid alasid, et varakult avastada Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) võimalik esinemine ja hoida ära selle levik ülejäänud liidu territooriumile. Liikmesriigid peaksid tegema iga-aastaseid uuringuid, mis põhinevad Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) sissetoomise riski hindamisel. |
| --- | --- |

(7)

Uuringuid tuleks teha piiritletud aladel ja peremeestaimedel väljaspool neid alasid, et varakult avastada Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) võimalik esinemine ja hoida ära selle levik ülejäänud liidu territooriumile. Liikmesriigid peaksid tegema iga-aastaseid uuringuid, mis põhinevad Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) sissetoomise riski hindamisel.

| (8) | Võttes arvesse Itaalialt saadud tõendeid ja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) laialdast levikut riisi tootvates kolmandates riikides, on vaja kontrollida, kas kõnealustes kolmandates riikides on täidetud teatavad tingimused liigi Oryza sativa L. istutamiseks ettenähtud juurdunud taimede suhtes enne nende liitu toomist. Eelkõige peaksid need tingimused käsitlema tootmisüksuse või -koha taimekahjustajast vaba staatust, tehtavaid ametlikke kontrolle ja fütosanitaarsertifikaadil esitatavaid vajalikke deklaratsioone. Need tingimused on vajalikud, et tagada eespool nimetatud taimede kahjustajast Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) vaba staatus. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse Itaalialt saadud tõendeid ja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) laialdast levikut riisi tootvates kolmandates riikides, on vaja kontrollida, kas kõnealustes kolmandates riikides on täidetud teatavad tingimused liigi Oryza sativa L. istutamiseks ettenähtud juurdunud taimede suhtes enne nende liitu toomist. Eelkõige peaksid need tingimused käsitlema tootmisüksuse või -koha taimekahjustajast vaba staatust, tehtavaid ametlikke kontrolle ja fütosanitaarsertifikaadil esitatavaid vajalikke deklaratsioone. Need tingimused on vajalikud, et tagada eespool nimetatud taimede kahjustajast Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) vaba staatus.

| (9) | Lisaks on vaja, et saabumisel kontrollitakse liigi Oryza sativa L. istutamiseks ettenähtud juurdunud taimi visuaalselt ja kui neil ilmnevad taimekahjustaja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) põhjustatud sümptomid, võetakse proovid ja analüüsitakse neid nimetatud taimekahjustaja esinemise suhtes, et teha kindlaks selle võimalik esinemine või puudumine. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks on vaja, et saabumisel kontrollitakse liigi Oryza sativa L. istutamiseks ettenähtud juurdunud taimi visuaalselt ja kui neil ilmnevad taimekahjustaja Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) põhjustatud sümptomid, võetakse proovid ja analüüsitakse neid nimetatud taimekahjustaja esinemise suhtes, et teha kindlaks selle võimalik esinemine või puudumine.

| (10) | Samuti tuleks ette näha meetmed liidust pärit liigi Oryza sativa L. juurdunud taimede liidusiseseks vedamiseks. Selleks et tagada fütosanitaarkaitse asjakohane tase, tuleks keelata eespool nimetatud taimede ja mulla vedamine piiritletud aladelt ülejäänud liidu territooriumile. |
| --- | --- |

(10)

Samuti tuleks ette näha meetmed liidust pärit liigi Oryza sativa L. juurdunud taimede liidusiseseks vedamiseks. Selleks et tagada fütosanitaarkaitse asjakohane tase, tuleks keelata eespool nimetatud taimede ja mulla vedamine piiritletud aladelt ülejäänud liidu territooriumile.

| (11) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada piisavalt pika aja jooksul, et võimaldada selle läbivaatamist ning Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) esinemise ja leviku hindamist. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada piisavalt pika aja jooksul, et võimaldada selle läbivaatamist ning Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) esinemise ja leviku hindamist.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, et hoida ära Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) liitu sissetoomine, seal vedamine ja levimine, paljundamine ja vabadusse laskmine.

Meloidogyne graminicola

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| (1) | „määratletud taimekahjustaja“ – Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield); |
| --- | --- |

(1)

„määratletud taimekahjustaja“ – Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield);

Meloidogyne graminicola

| (2) | „määratletud taimed“ – liigi Oryza sativa L. istutamiseks ettenähtud juurtega taimed (v.a seemned), mis on kasvatatud mullas; |
| --- | --- |

(2)

„määratletud taimed“ – liigi Oryza sativa L. istutamiseks ettenähtud juurtega taimed (v.a seemned), mis on kasvatatud mullas;

Oryza sativa

| (3) | „peremeestaimed“ – I lisas loetletud perekondade ja liikide istutamiseks ettenähtud juurtega taimed, mis on kasvatatud mullas; |
| --- | --- |

(3)

„peremeestaimed“ – I lisas loetletud perekondade ja liikide istutamiseks ettenähtud juurtega taimed, mis on kasvatatud mullas;

| (4) | „iseenesest kasvama läinud peremeestaimed“ – peremeestaimed, mis esinevad tootmiskohtades, ilma et neid oleks istutatud; |
| --- | --- |

(4)

„iseenesest kasvama läinud peremeestaimed“ – peremeestaimed, mis esinevad tootmiskohtades, ilma et neid oleks istutatud;

| (5) | „määratletud seemned“ – liigi Oryza sativa L. seemned; |
| --- | --- |

(5)

„määratletud seemned“ – liigi Oryza sativa L. seemned;

Oryza sativa

| (6) | „määratletud objektid“ – masinad, tööriistad, sõidukid ja isiklik varustus, mida on kasutatud peremeestaimede istutamisel, töötlemisel või koristamisel; |
| --- | --- |

(6)

„määratletud objektid“ – masinad, tööriistad, sõidukid ja isiklik varustus, mida on kasutatud peremeestaimede istutamisel, töötlemisel või koristamisel;

| (7) | „piiritletud ala“ – ala, mis koosneb saastunud piirkonnast ja puhvertsoonist, mis kehtestatakse pärast määratletud taimekahjustaja leidmist; |
| --- | --- |

(7)

„piiritletud ala“ – ala, mis koosneb saastunud piirkonnast ja puhvertsoonist, mis kehtestatakse pärast määratletud taimekahjustaja leidmist;

| (8) | „saastunud piirkond – ala, kus liigi Oryza sativa L. põllul või põldudel on:






  a) | kõik määratletud taimekahjustajaga teadaolevalt saastunud peremeestaimed; |
| --- | --- | --- |

(8)

„saastunud piirkond – ala, kus liigi Oryza sativa L. põllul või põldudel on:

Oryza sativa

a)

kõik määratletud taimekahjustajaga teadaolevalt saastunud peremeestaimed;

| b) | kõik peremeestaimed, millel on võimalikule taimekahjustajaga saastumisele viitavaid sümptomeid; |
| --- | --- |

b)

kõik peremeestaimed, millel on võimalikule taimekahjustajaga saastumisele viitavaid sümptomeid;

| c) | kõik muud taimed, mille puhul kahtlustatakse saastumist või mis on saastunud määratletud taimekahjustajaga, sh saastumisohus taimed nende vastuvõtlikkuse tõttu kõnealusele taimekahjustajale või läheduse tõttu saastunud määratletud taimedele, või nendest kasvatatud taimed; |
| --- | --- |

c)

kõik muud taimed, mille puhul kahtlustatakse saastumist või mis on saastunud määratletud taimekahjustajaga, sh saastumisohus taimed nende vastuvõtlikkuse tõttu kõnealusele taimekahjustajale või läheduse tõttu saastunud määratletud taimedele, või nendest kasvatatud taimed;

| d) | määratletud taimekahjustajaga saastunud või saastuda võivad maa, pinnas või muud elemendid; |
| --- | --- |

d)

määratletud taimekahjustajaga saastunud või saastuda võivad maa, pinnas või muud elemendid;

| (9) | „puhvertsoon“ – saastunud piirkonda ümbritsev vähemalt 100 m laiune ala; |
| --- | --- |

(9)

„puhvertsoon“ – saastunud piirkonda ümbritsev vähemalt 100 m laiune ala;

| (10) | „püünistaime meetod – meetod, mille kohaselt teatavad määratletud taimed istutatakse ajutiselt saastunud põllule, et määratletud taimekahjustaja kinni pidada, ning seejärel need taimed eemaldatakse ja hävitatakse, et kaitsta samal põllul teisi määratletud taimi kõnealuse taimekahjustaja eest. |
| --- | --- |

(10)

„püünistaime meetod – meetod, mille kohaselt teatavad määratletud taimed istutatakse ajutiselt saastunud põllule, et määratletud taimekahjustaja kinni pidada, ning seejärel need taimed eemaldatakse ja hävitatakse, et kaitsta samal põllul teisi määratletud taimi kõnealuse taimekahjustaja eest.

Artikkel 3

Liitu sissetoomise ja liidus vedamise keeld

Määratletud taimekahjustajat ei tohi liidu territooriumile sisse tuua, seal vedada või hoida, paljundada või vabadusse lasta.

Artikkel 4

Piiritletud alade kindlaksmääramine

1.   Kui määratletud taimekahjustaja esinemine liidu territooriumil on kinnitatud, määrab iga asjaomane liikmesriik viivitamata kindlaks piiritletud ala.

2.   Kui määratletud taimekahjustaja esinemine puhvertsoonis on kinnitatud, vaatab asjaomane liikmesriik viivitamata läbi saastunud piirkonna ja puhvertsooni piiritlemise ja muudab seda vastavalt.

3.   Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele määratletud taimekahjustaja puhul määruse (EL) 2016/2031 artikli 18 kohaselt kindlaks määratud piiritletud alade arvu ja asukohad.

4.   Kui artiklis 8 osutatud uuringute käigus ei ole piiritletud alal kolme järjestikuse aasta jooksul määratletud taimekahjustajat avastatud, võib piiritletud ala kindlaksmääramise kehtetuks tunnistada. Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele, et määruse (EL) 2016/2031 artikli 19 lõike 4 kohaselt on piiritletud ala kindlaksmääramine tunnistatud kehtetuks.

Artikkel 5

Hävitamismeetmed

Asjaomane liikmesriik kohaldab määratletud taimekahjustaja hävitamiseks piiritletud ala(de)l kõiki järgmisi meetmeid:

| (1) | saastunud piirkonna määratletud taimed eemaldatakse ja hävitatakse saagikoristuse lähedal asuvatel põldudel. Määratletud taimed hävitatakse kohapeal või saastunud piirkonnas selleks määratud lähedal asuvas kohas viisil, millega tagatakse, et määratletud taimekahjustaja ei saa levida; |
| --- | --- |

(1)

saastunud piirkonna määratletud taimed eemaldatakse ja hävitatakse saagikoristuse lähedal asuvatel põldudel. Määratletud taimed hävitatakse kohapeal või saastunud piirkonnas selleks määratud lähedal asuvas kohas viisil, millega tagatakse, et määratletud taimekahjustaja ei saa levida;

| (2) | saastunud piirkonnas ei külvata määratletud seemneid ega istutata peremeestaimi; |
| --- | --- |

(2)

saastunud piirkonnas ei külvata määratletud seemneid ega istutata peremeestaimi;

| (3) | iseenesest kasvama läinud peremeestaimed kõrvaldatakse korrapäraselt; |
| --- | --- |

(3)

iseenesest kasvama läinud peremeestaimed kõrvaldatakse korrapäraselt;

| (4) | saastunud piirkonna põldude pidev üleujutamine peab kestma kauem kui 18 kuud. Kui pidev üleujutamine ei ole võimalik, kohaldatakse püünistaimede meetodit või muid meetodeid, millega hoitakse ära taimekahjustaja elutsükli lõpule jõudmine; |
| --- | --- |

(4)

saastunud piirkonna põldude pidev üleujutamine peab kestma kauem kui 18 kuud. Kui pidev üleujutamine ei ole võimalik, kohaldatakse püünistaimede meetodit või muid meetodeid, millega hoitakse ära taimekahjustaja elutsükli lõpule jõudmine;

| (5) | määratletud taimed, mida kasutatakse püünistaimede meetodi puhul, hävitatakse viie nädala jooksul pärast istutamist; |
| --- | --- |

(5)

määratletud taimed, mida kasutatakse püünistaimede meetodi puhul, hävitatakse viie nädala jooksul pärast istutamist;

| (6) | saastunud piirkonnas kasutatud määratletud objektid puhastatakse mullast ja taimejääkidest enne nende viimist ümbritsevatele põldudele. Puhastamise ajal tuleb vältida jääkide hajumist saastunud põllult. |
| --- | --- |

(6)

saastunud piirkonnas kasutatud määratletud objektid puhastatakse mullast ja taimejääkidest enne nende viimist ümbritsevatele põldudele. Puhastamise ajal tuleb vältida jääkide hajumist saastunud põllult.

Artikkel 6

Tõkestamismeetmed

1.   II lisas loetletud piiritletud aladel määratletud taimekahjustaja tõkestamiseks ja väljapoole kõnealuseid alasid selle leviku ärahoidmiseks kohaldab pädev asutus kõiki järgmisi meetmeid:

| a) | määratletud seemneid võib külvata ja määratletud taimi võib istutada ainult juhul, kui on võetud üks järgmistest fütosanitaarmeetmetest:






  i) | pidev üleujutamine vähemalt kuue kuu jooksul pärast viimast saagikoristust; |
| --- | --- | --- |

a)

määratletud seemneid võib külvata ja määratletud taimi võib istutada ainult juhul, kui on võetud üks järgmistest fütosanitaarmeetmetest:

i)

pidev üleujutamine vähemalt kuue kuu jooksul pärast viimast saagikoristust;

| ii) | püünistaime meetod, mille puhul määratletud taimed hävitatakse viie nädala jooksul pärast istutamist; |
| --- | --- |

ii)

püünistaime meetod, mille puhul määratletud taimed hävitatakse viie nädala jooksul pärast istutamist;

| iii) | külvikord muude taimede kui peremeestaimedega või perekonna Brassica L. või liikide Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. ja Zea mays L. kultuurperemeestaimedega, mis on ette nähtud lõpptarbijatele mugulate, köögivilja või terade kasvatamiseks, v.a istutamiseks ettenähtud taimed; |
| --- | --- |

iii)

külvikord muude taimede kui peremeestaimedega või perekonna Brassica L. või liikide Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. ja Zea mays L. kultuurperemeestaimedega, mis on ette nähtud lõpptarbijatele mugulate, köögivilja või terade kasvatamiseks, v.a istutamiseks ettenähtud taimed;

| b) | iseenesest kasvama läinud peremeestaimed kõrvaldatakse korrapäraselt; |
| --- | --- |

b)

iseenesest kasvama läinud peremeestaimed kõrvaldatakse korrapäraselt;

| c) | saastunud põllul kasutatud määratletud objektid puhastatakse mullast ja taimejääkidest enne nende viimist ümbritsevatele põldudele. Puhastamise ajal tuleb vältida jääkide hajumist saastunud põllult. |
| --- | --- |

c)

saastunud põllul kasutatud määratletud objektid puhastatakse mullast ja taimejääkidest enne nende viimist ümbritsevatele põldudele. Puhastamise ajal tuleb vältida jääkide hajumist saastunud põllult.

2.   Kui uuringu tulemused näitavad, et määratletud taimekahjustaja esinemine on suurenenud, peab pädev asutus kohaldama asjaomastel piiritletud aladel artiklis 5 osutatud meetmeid.

Artikkel 7

Teadlikkuse suurendamine

Piiritletud ala(de) puhul, mille suhtes kohaldati artiklites 5 ja 6 osutatud hävitamis- ja tõkestamismeetmeid, suurendab asjaomane liikmesriik üldsuse teadlikkust määratletud taimekahjustaja ohust ja võetud meetmetest, et hoida ära nimetatud taimekahjustaja edasine levik väljapoole piiritletud alasid. Sellega tagatakse, et üldsus ja asjaomased ettevõtjad on teadlikud piiritletud ala(de), saastunud piirkonna ja puhvertsooni piiritlemisest.

Artikkel 8

Uuringud määratletud taimekahjustaja esinemise kohta liikmesriikide territooriumil

1.   Liikmesriigid teevad iga-aastaseid ametlikke uuringuid määratletud taimekahjustaja esinemise kohta peremeestaimedel oma territooriumil, seades eelisjärjekorda määratletud taimede uuringud. Need uuringud peavad olema riskipõhised.

Liikmesriigid edastavad iga aasta 30. aprilliks komisjonile ja teistele liikmesriikidele väljaspool piiritletud alasid tehtud uuringute tulemused vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2020/1231 (6) I lisas osutatud vormidele.

2.   Piiritletud aladel jälgib asjaomane liikmesriik määratletud taimekahjustaja esinemise arengut. Asjaomane liikmesriik edastab iga aasta 30. aprilliks komisjonile ja teistele liikmesriikidele tehtud uuringute tulemused, kasutades III lisas esitatud vormi.

3.   Nimetatud uuringud hõlmavad peremeestaimede visuaalset kontrolli, sümptomitega peremeestaimedest ja vajaduse korral sümptomitega peremeestaimede läheduses kasvavatest sümptomiteta peremeestaimedest ning ka mullast proovide võtmist. Analüüsitavate taimede juurestikku kontrollitakse määratletud taimekahjustaja tekitatud juurepahkade esinemise suhtes.

4.   Mullaproovid võetakse sümptomitega peremeestaimede kõrvalt. Mullaproovid võetakse 20–25 cm sügavuselt. Järelevalve all olevate põldude proovivõtukohad katavad kogu põldu ristkülikukujulise võrgustikuna ning nendevaheline kaugus on vähemalt 20 m pikisuunas ja 5 m põikisuunas. Proovi suurus peab olema 500 ml mulda hektari kohta.

Artikkel 9

Määratletud taimede, mulla, määratletud seemnete ja määratletud objektide vedu

1.   Määratletud taimede väljaviimine piiritletud aladelt on keelatud.

2.   Sellise mulla, milles määratletud taimed on eelneva kolme aasta jooksul kasvatatud, vedamine piiritletud aladel või sealt välja on keelatud.

3.   Määratletud seemnete vedamine piiritletud aladel või sealt välja on lubatud üksnes juhul, kui seemned on ilma mulla ja taimejääkideta.

4.   Määratletud objektide vedamine piiritletud aladelt välja on lubatud üksnes juhul, kui need on puhastatud ja ilma mullata.

Artikkel 10

Määratletud taimede ja määratletud seemnete liitu sissetoomine

Kolmandatest riikidest pärit määratletud taimi ja määratletud seemneid võib liitu sisse tuua üksnes juhul, kui pädevad asutused või pädevate asutuste ametliku järelevalve all tegutsevad ettevõtjad vastavad kõigile järgmistele nõuetele:

| (1) | määratletud taimi, mida on kasvatatud taimekahjustajatest vabas tootmiskohas või -üksuses, on viimase täieliku ekspordieelse kasvuperioodi jooksul nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal ametlikult kontrollitud ja määratletud taimekahjustajat ei ole avastatud; |
| --- | --- |

(1)

määratletud taimi, mida on kasvatatud taimekahjustajatest vabas tootmiskohas või -üksuses, on viimase täieliku ekspordieelse kasvuperioodi jooksul nakkussümptomite avastamiseks kõige sobivamal ajal ametlikult kontrollitud ja määratletud taimekahjustajat ei ole avastatud;

| (2) | ametlik kontroll nakkussümptomite avastamiseks on tehtud kõige sobivamal ajal viimase täieliku ekspordieelse kasvuperioodi jooksul alal, mille laius on vähemalt 100 m ja mis ümbritseb punktis 1 osutatud tootmiskohta või -üksust; |
| --- | --- |

(2)

ametlik kontroll nakkussümptomite avastamiseks on tehtud kõige sobivamal ajal viimase täieliku ekspordieelse kasvuperioodi jooksul alal, mille laius on vähemalt 100 m ja mis ümbritseb punktis 1 osutatud tootmiskohta või -üksust;

| (3) | kõik kontrolli käigus avastatud nakkussümptomitega määratletud taimed, mis asusid taimekahjustajatest vaba tootmiskohta või -üksust ümbritseval alal, on viivitamata hävitatud; |
| --- | --- |

(3)

kõik kontrolli käigus avastatud nakkussümptomitega määratletud taimed, mis asusid taimekahjustajatest vaba tootmiskohta või -üksust ümbritseval alal, on viivitamata hävitatud;

| (4) | määratletud taimedega on kaasas fütosanitaarsertifikaat, mis sisaldab vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artikli 71 lõikele 2 punkti „Lisadeklaratsioon“ all ühte järgmistest kinnitustest:






  a) | „Määratletud taimede päritoluriigi riiklik taimekaitseorganisatsioon on vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele tunnistanud kõnealuse riigi määratletud taimekahjustajast vabaks.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

määratletud taimedega on kaasas fütosanitaarsertifikaat, mis sisaldab vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artikli 71 lõikele 2 punkti „Lisadeklaratsioon“ all ühte järgmistest kinnitustest:

a)

„Määratletud taimede päritoluriigi riiklik taimekaitseorganisatsioon on vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele tunnistanud kõnealuse riigi määratletud taimekahjustajast vabaks.“;

| b) | „Määratletud taimed on pärit taimekahjustajatest vabast piirkonnast, mille asjaomase piirkonna kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on määratletud taimekahjustaja puhul kindlaks määranud vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele. Taimekahjustajatest vaba piirkonna nimi märgitakse fütosanitaarsertifikaadis punkti „Päritolukoht“ all.“; |
| --- | --- |

b)

„Määratletud taimed on pärit taimekahjustajatest vabast piirkonnast, mille asjaomase piirkonna kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on määratletud taimekahjustaja puhul kindlaks määranud vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele. Taimekahjustajatest vaba piirkonna nimi märgitakse fütosanitaarsertifikaadis punkti „Päritolukoht“ all.“;

| c) | „Määratletud taimed on toodetud taimekahjustajatest vabas tootmiskohas või -üksuses, mille asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on määratletud taimekahjustaja puhul kindlaks määranud vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele (Taimekahjustajatest vabade tootmiskohtade ja -üksuste kindlaksmääramise nõuded. ISPM nr 10 (1999), Rooma, IPPC, FAO 2016), ja on toodetud vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2022/1372 (*1). |
| --- | --- |

c)

„Määratletud taimed on toodetud taimekahjustajatest vabas tootmiskohas või -üksuses, mille asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on määratletud taimekahjustaja puhul kindlaks määranud vastavalt asjakohastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele (Taimekahjustajatest vabade tootmiskohtade ja -üksuste kindlaksmääramise nõuded. ISPM nr 10 (1999), Rooma, IPPC, FAO 2016), ja on toodetud vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2022/1372 (*1).

*1

(*1)  Komisjoni 5. augusti 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1372 ajutiste meetmete kohta Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) liitu sissetoomise, seal vedamise. levimise ja paljundamise ning vabadusse laskmise ärahoidmiseks (ELT L 206, 8.8.2022, lk 16).“;"

*1

| (5) | kolmandatest riikidest pärit määratletud seemnetega kaasas olev fütosanitaarsertifikaat sisaldab punkti „Lisadeklaratsioon“ all teavet selle kohta, et seemned on ilma mulla ja taimejääkideta. |
| --- | --- |

(5)

kolmandatest riikidest pärit määratletud seemnetega kaasas olev fütosanitaarsertifikaat sisaldab punkti „Lisadeklaratsioon“ all teavet selle kohta, et seemned on ilma mulla ja taimejääkideta.

Artikkel 11

Määratletud taimekahjustaja põhjustatud sümptomitega taimedest proovide võtmine ja testimine

Määratletud taimedest, mis tuuakse liitu sisse kolmandast riigist ja millel on visuaalsel kontrollimisel määratletud taimekahjustaja põhjustatud sümptomid, võetakse testimiseks proovid, et teha kindlaks kõnealuse taimekahjustaja esinemine.

Artikkel 12

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse kuni 30. juunini 2025.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

(2)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

3

(4)  Misure d’emergenza per impedire la diffusione di Meloidogyne graminicola Golden & Birchfield nel territorio della Repubblica italiana. Decreto 6 luglio 2017, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana. Serie generale n. 202, 30.8.2017.

4

Meloidogyne graminicola

(5)  Pest risk analysis on Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) carried out by Consiglio per la ricerca in agricoltura e l’analisi dell’economia agraria (CREA).

5

Meloidogyne graminicola

(6)  Komisjoni 27. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1231 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 artiklites 22 ja 23 sätestatud uuringute tulemusi käsitlevate aastaaruannete vormi ja juhiste ning mitmeaastaste uuringukavade vormi ja praktilise korra kohta (ELT L 280, 28.8.2020, lk 1).

6

---

I LISA

Artikli 2 punktis 3 osutatud peremeestaimede loetelu

Perekond või liik

Ageratum conyzoides L.

Alisma plantago L.

Allium cepa L.

Alopecurus L.

Amaranthus spinosus L.

Amaranthus viridis L.

Avena sativa L.

Beta vulgaris L.

Brassica L.

Capsicum annuum L.

Centella asiatica (L.) Urb.

Colocasia esculenta (L.) Schott

Coriandrum sativum L.

Cucumis sativus L.

Cymbopogon citratus (DC.) Stapf

Cynodon dactylon (L.) Pers.

Cyperus compressus L.

Cyperus difformis L.

Cyperus iria L.

Cyperus rotundus L.

Dactyloctenium aegyptium (L.) Willd.

Digitaria filiformis (L.) Köler

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

Echinochloa colona (L.) Link

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

Eclipta prostrata (L.) L.

Eleusine coracana (L.) Gaertn.

Eleusine indica (L.) Gaertn.

Fimbristylis dichotoma var. pluristriata (C.B.Clarke) Napper

Gamochaeta coarctata (L.) Cabrera

Glycine max (L.) Merr.

Heteranthera reniformis Ruiz & Pav.

Hordeum vulgare L.

Hydrilla Rich.

Impatiens balsamina L.

Imperata cylindrica (L.) Raeusch.

Kyllinga brevifolia Rottb.

Lactuca sativa L.

Ludwigia L.

Melilotus albus Medik.

Murdannia keisak (Hassk.) Hand.-Mazz.

Musa L.

Oryza sativa L.

Oxalis corniculata L.

Panicum L.

Pennisetum glaucum (L.) R. Br.

Pisum sativum L.

Poa annua L.

Portulaca oleracea L.

Ranunculus L.

Saccharum officinarum L.

Schoenoplectus articulatus (L.) Palla

Schoenoplectiella articulata (L.) Lye

Setaria italica (L.) P. Beauv.

Solanum lycopersicum L.

Solanum melongena L.

Solanum nigrum L.

Solanum sisymbriifolium Lam.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.) Moench

Spergula arvensis L.

Spinacia oleracea L.

Stellaria media (L.) Vill.

Trifolium repens L.

Triticum aestivum L.

Urena lobata L.

Vicia faba L.

Zea mays L.

---

II LISA

Artiklis 6 osutatud piiritletud alad

Itaalia

Itaalia piiritletud aladel asuvate omavalitsusüksuste loetelu

| Maakond | Provints | Omavalitsusüksused |
| --- | --- | --- |
| Lombardia | Pavia | Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco |
| Piemonte | Biella | Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata |
| Piemonte | Vercelli | Buronzo |

Maakond

Provints

Omavalitsusüksused

Lombardia

Pavia

Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco

Piemonte

Biella

Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata

Piemonte

Vercelli

Buronzo

---

III LISA

Piiritletud aladel (PA) artikli 8 lõike 2 kohaselt tehtud uuringute tulemuste aruande vorm

| 1. | PA kirjeldus |
| --- | --- |

1.

| 2. | PA algne suurus (ha) |
| --- | --- |

2.

| 3. | PA uuendatud suurus (ha) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lähenemisviis |
| --- | --- |

4.

| 5. | Piirkond |
| --- | --- |

5.

| 6. | Uuringukohad |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kindlaks tehtud riskipiirkonnad |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kontrollitud riskipiirkonnad |
| --- | --- |

8.

| 9. | Taimne materjal/kaubad |
| --- | --- |

9.

| 10. | Peremeestaimeliikide loetelu |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ajastamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Uuringu üksikasjad






  A) | Visuaalsete kontrollide arv |
| --- | --- | --- |

12.

A)

Visuaalsete kontrollide arv

| B) | Võetud proovide koguarv |
| --- | --- |

B)

Võetud proovide koguarv

| C) | Püüniste tüüp (või muu alternatiivne meetod (nt piirdevõrgud)) |
| --- | --- |

C)

Püüniste tüüp (või muu alternatiivne meetod (nt piirdevõrgud))

| D) | Püüniste arv (või muu püüdmismeetod) |
| --- | --- |

D)

Püüniste arv (või muu püüdmismeetod)

| E) | Püüniskohtade arv (kui see erineb punktis D esitatud andmetest) |
| --- | --- |

E)

Püüniskohtade arv (kui see erineb punktis D esitatud andmetest)

| F) | Testi tüüp (nt mikroskoopiline identifitseerimine, PCR, ELISA jne) |
| --- | --- |

F)

Testi tüüp (nt mikroskoopiline identifitseerimine, PCR, ELISA jne)

| G) | Testide koguarv |
| --- | --- |

G)

Testide koguarv

| H | Muud meetmed (nt otsimiskoerad, droonid, helikopterid, teadlikkuse suurendamise kampaaniad jne) |
| --- | --- |

H

Muud meetmed (nt otsimiskoerad, droonid, helikopterid, teadlikkuse suurendamise kampaaniad jne)

| I) | Muude meetmete arv |
| --- | --- |

I)

Muude meetmete arv

| 13. | Analüüsitud sümptomitega proovide arv:






  i: | kokku |
| --- | --- | --- |

13.

i:

kokku

| ii: | positiivne |
| --- | --- |

ii:

positiivne

| iii: | negatiivne |
| --- | --- |

iii:

negatiivne

| iv: | määramata |
| --- | --- |

iv:

määramata

| 14. | Analüüsitud sümptomiteta proovide arv:






  i: | kokku |
| --- | --- | --- |

14.

i:

kokku

| ii: | positiivne |
| --- | --- |

ii:

positiivne

| iii: | negatiivne |
| --- | --- |

iii:

negatiivne

| iv: | määramata |
| --- | --- |

iv:

määramata

| 15. | Märkused |
| --- | --- |

15.

Nimi

Kindlaksmääramise kuupäev

Kirjeldus

Arv

A

B

C

D

E

F

G

H

I

i

ii

iii

iv

i

ii

iii

iv

Vormi täitmise juhised

1. veerg: märkige geograafilise piirkonna nimi, puhangu number või muu teave, mis võimaldab tuvastada asjaomase piiritletud ala (PA) ja selle kindlaksmääramise kuupäeva.

2. veerg: märkige PA suurus enne uuringu alustamist.

3. veerg: märkige PA suurus pärast uuringut.

4. veerg: märkige lähenemisviis: hävitamine (H), tõkestamine (T). Lisage vajalik arv ridu olenevalt PAde arvust taimekahjustaja kohta ja PAdel kohaldatavatest lähenemisviisidest.

5. veerg: märkige PA tsoon, kus uuring tehti, lisades vajalikul arvul ridu: saastunud piirkond (SP) või puhvertsoon (PT), kasutades eraldi ridu. Kui see on asjakohane, märkige eraldi ridadel selle SP ala, kus uuring tehti (nt PTga külgnevad viimased 20 km, puukoolide ümbrus vms).

6. veerg: märkige uuringukohtade arv ja kirjeldus, valides kirjelduse jaoks ühe järgmistest kannetest:

| 1. | Avamaa (tootmisala): 1.1 haritav maa (põllumaa, karjamaa); 1.2 viljapuuaed/viinamarjaistandus; 1.3. puukool; 1.4. mets; |
| --- | --- |

1.

Avamaa (tootmisala): 1.1 haritav maa (põllumaa, karjamaa); 1.2 viljapuuaed/viinamarjaistandus; 1.3. puukool; 1.4. mets;

| 2. | Avamaa (muu): 2.1. eraaed; 2.2 avalikud kohad; 2.3 kaitseala; 2.4 looduslike taimede ala, mis ei ole kaitseala; 2.5 muu, täpsustada konkreetset juhtu (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus, märgalad, niisutus- ja kuivendusvõrk jne). |
| --- | --- |

2.

Avamaa (muu): 2.1. eraaed; 2.2 avalikud kohad; 2.3 kaitseala; 2.4 looduslike taimede ala, mis ei ole kaitseala; 2.5 muu, täpsustada konkreetset juhtu (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus, märgalad, niisutus- ja kuivendusvõrk jne).

| 3. | Füüsiliselt suletud tingimustes: 3.1. kasvuhoone; 3.2 eravalduses olev koht, muu kui kasvuhoone; 3.3 avalik koht, muu kui kasvuhoone; 3.4 muu, täpsustada konkreetset juhtu (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus). |
| --- | --- |

3.

Füüsiliselt suletud tingimustes: 3.1. kasvuhoone; 3.2 eravalduses olev koht, muu kui kasvuhoone; 3.3 avalik koht, muu kui kasvuhoone; 3.4 muu, täpsustada konkreetset juhtu (nt aianduskeskus, puidust pakkematerjali kasutavad kaubandusettevõtted, puidutööstus).

7. veerg: märkige, millised on riskipiirkonnad, mis on identifitseeritud taimekahjustaja(te) bioloogia, peremeestaimede olemasolu, ökoklimaatiliste tingimuste ja riskikohtade alusel.

8. veerg: märkige uuringuga hõlmatud riskivaldkonnad 7. veerus kindlaksmääratud riskivaldkondade hulgast.

9. veerg: märkige taimed, viljad, seemned, muld, pakkematerjal, puit, masinad, sõidukid, vesi, muu, täpsustada konkreetset juhtu.

10. veerg: märkige uuritud taimeliikide/-perekondade loetelu. Kasutada iga taimeliigi/-perekonna kohta ühte rida, kui see on nõutud taimekahjustajate uuringuid käsitlevate konkreetsete õiguslike nõuetega.

11. veerg: märkige kuud, mil uuring tehti.

12. veerg: märkige uuringu üksikasjad, sõltuvalt konkreetsetest õiguslikest nõuetest iga taimekahjustaja kohta. Märkige „ei kohaldata“, kui teatavas veerus esitatud teave ei ole asjakohane.

13. ja 14. veerg: märkige tulemused, kui see on asjakohane, esitades kättesaadava teabe vastavates veergudes. „Määramata“ on need analüüsitud proovid, mille puhul ei saadud tulemust erinevatel põhjustel (nt alla määramispiiri, töötlemata proov, mis on identifitseerimisandmeteta, vana vms).

---

| 8.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1373,

5. august 2022,

millega lubatakse lasta uuendtoiduna turule raudhüdroksiidadipaattartraat ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu.

| (3) | 21. veebruaril 2020 esitas ettevõtja Nemysis Limited (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse lasta uuendtoiduna liidu turule raudhüdroksiidadipaattartraat (IHAT), mida kasutatakse rauaallikana Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ (3) kohaselt määratletud toidulisandites, mis on ette nähtud üldelanikkonnale (välja arvatud imikud ja väikelapsed) ning mida valmistatakse kapslitena, kusjuures raudhüdroksiidadipaattartraadi päevane kogus on kuni 100 mg, mis vastab raua (Fe) päevasele kogusele 36 mg. Taotluses märkis taotleja, et raudhüdroksiidadipaattartraat tehisnanomaterjalina on uuendtoit määruse (EL) 2015/2283 artikli 3 lõike 2 punkti a alapunkti viii tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

21. veebruaril 2020 esitas ettevõtja Nemysis Limited (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse lasta uuendtoiduna liidu turule raudhüdroksiidadipaattartraat (IHAT), mida kasutatakse rauaallikana Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/46/EÜ (3) kohaselt määratletud toidulisandites, mis on ette nähtud üldelanikkonnale (välja arvatud imikud ja väikelapsed) ning mida valmistatakse kapslitena, kusjuures raudhüdroksiidadipaattartraadi päevane kogus on kuni 100 mg, mis vastab raua (Fe) päevasele kogusele 36 mg. Taotluses märkis taotleja, et raudhüdroksiidadipaattartraat tehisnanomaterjalina on uuendtoit määruse (EL) 2015/2283 artikli 3 lõike 2 punkti a alapunkti viii tähenduses.

| (4) | 21. veebruaril 2020 esitas taotleja komisjonile ka taotluse kaitsta järgmiste taotluse toetuseks esitatud uuringute abil saadud konfidentsiaalseid andmeid: imetajarakkudega tehtud mikrotuumade tekke in vitro uuring, (4) imetajarakkude geenimutatsioonide in vitro uuring tümidiinkinaasi geeni abil (5) ning närilistega tehtud 90-päevane suukaudse mürgisuse uuring (6). |
| --- | --- |

(4)

21. veebruaril 2020 esitas taotleja komisjonile ka taotluse kaitsta järgmiste taotluse toetuseks esitatud uuringute abil saadud konfidentsiaalseid andmeid: imetajarakkudega tehtud mikrotuumade tekke in vitro uuring, (4) imetajarakkude geenimutatsioonide in vitro uuring tümidiinkinaasi geeni abil (5) ning närilistega tehtud 90-päevane suukaudse mürgisuse uuring (6).

| (5) | 3. juulil 2020 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) hinnata uuendtoiduna raudhüdroksiidadipaattartraati. |
| --- | --- |

(5)

3. juulil 2020 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) hinnata uuendtoiduna raudhüdroksiidadipaattartraati.

| (6) | 27. oktoobril 2021 võttis toiduohutusamet kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 11 vastu teadusliku arvamuse „Safety of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EC“ (7) (raudhüdroksiidadipaattartraadi ohutus uuendtoiduna vastavalt määrusele (EL) 2015/2283 ja rauaallikana direktiivi 2002/46/EÜ kontekstis). |
| --- | --- |

(6)

27. oktoobril 2021 võttis toiduohutusamet kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 11 vastu teadusliku arvamuse „Safety of Iron Hydroxide Adipate Tartrate as a Novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 and as a source of iron in the context of Directive 2002/46/EC“ (7) (raudhüdroksiidadipaattartraadi ohutus uuendtoiduna vastavalt määrusele (EL) 2015/2283 ja rauaallikana direktiivi 2002/46/EÜ kontekstis).

| (7) | Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et raudhüdroksiidadipaattartraat on kavandatud kasutustingimuste korral ettenähtud sihtrühmadele ohutu, kui kasutuskogus ei ületa 100 mg päevas, samuti on see biosaadava raua allikas. Toiduohutusamet märkis selles arvamuses siiski, et kuna ta ei ole kehtestanud lubatud tarbitava koguse ülemist piirnormi, võib raua tarbimine uuendtoitu sisaldavatest toidulisanditest ületada liikmesriikide poolt elanikkonnale kehtestatud suuniskoguseid ning uuendtoitu sisaldavates toidulisandites esineva raua ja tavatoidus esineva raua kombineeritud tarbimine võib olla suur. Võttes arvesse toiduohutusameti kaalutlusi ja raua keskset rolli inimese füsioloogias, kasvus ja arengus, eelkõige varastes eluetappides, ning õrna piiri raua kasuliku ja kahjuliku tervisemõju vahel, mis sõltub tarbimisest, leiab komisjon, et vaja on järgida ettevaatusprintsiipi. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et raudhüdroksiidadipaattartraat on kavandatud kasutustingimuste korral ettenähtud sihtrühmadele ohutu, kui kasutuskogus ei ületa 100 mg päevas, samuti on see biosaadava raua allikas. Toiduohutusamet märkis selles arvamuses siiski, et kuna ta ei ole kehtestanud lubatud tarbitava koguse ülemist piirnormi, võib raua tarbimine uuendtoitu sisaldavatest toidulisanditest ületada liikmesriikide poolt elanikkonnale kehtestatud suuniskoguseid ning uuendtoitu sisaldavates toidulisandites esineva raua ja tavatoidus esineva raua kombineeritud tarbimine võib olla suur. Võttes arvesse toiduohutusameti kaalutlusi ja raua keskset rolli inimese füsioloogias, kasvus ja arengus, eelkõige varastes eluetappides, ning õrna piiri raua kasuliku ja kahjuliku tervisemõju vahel, mis sõltub tarbimisest, leiab komisjon, et vaja on järgida ettevaatusprintsiipi.

| (8) | Seepärast palus komisjon taotlejal uuesti läbi vaadata taotluses kavandatud raudhüdroksiidadipaattartraadi kasutuskogused (päevane kogus kuni 100 mg, mis vastaks raua (Fe) päevasele kogusele 36 mg, üldelanikkonna puhul, välja arvatud imikud ja väikelapsed). Vastuseks komisjoni palvele muutis taotleja oma taotlust ja kavandas täiskasvanud elanikkonnale ettenähtud toidulisandite puhul raudhüdroksiidadipaattartraadi päevaseks koguseks kuni 100 mg, mis piirab vastava raua päevase koguse kuni 30 mg-ni, ning alla 18-aastastele lastele ja noorukitele (välja arvatud alla 4-aastased lapsed) ettenähtud toidulisandite puhul raudhüdroksiidadipaattartraadi päevaseks koguseks kuni 50 mg, mis piirab vastava raua päevase koguse kuni 14 mg-ni. Peale selle teatas taotleja, et ta kohandab liikmesriigi turule lastud toidulisandites raudhüdroksiidadipaattartraadi sisaldust nii, et vastav rauasisaldus ei ületa kõnealuses liikmesriigis iga elanikkonna vanuserühma jaoks kehtestatud suunisväärtust. Komisjon leiab, et läbi vaadatud kasutusviisid vastavad raudhüdroksiidadipaattartraadi turule laskmise tingimustele määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast palus komisjon taotlejal uuesti läbi vaadata taotluses kavandatud raudhüdroksiidadipaattartraadi kasutuskogused (päevane kogus kuni 100 mg, mis vastaks raua (Fe) päevasele kogusele 36 mg, üldelanikkonna puhul, välja arvatud imikud ja väikelapsed). Vastuseks komisjoni palvele muutis taotleja oma taotlust ja kavandas täiskasvanud elanikkonnale ettenähtud toidulisandite puhul raudhüdroksiidadipaattartraadi päevaseks koguseks kuni 100 mg, mis piirab vastava raua päevase koguse kuni 30 mg-ni, ning alla 18-aastastele lastele ja noorukitele (välja arvatud alla 4-aastased lapsed) ettenähtud toidulisandite puhul raudhüdroksiidadipaattartraadi päevaseks koguseks kuni 50 mg, mis piirab vastava raua päevase koguse kuni 14 mg-ni. Peale selle teatas taotleja, et ta kohandab liikmesriigi turule lastud toidulisandites raudhüdroksiidadipaattartraadi sisaldust nii, et vastav rauasisaldus ei ületa kõnealuses liikmesriigis iga elanikkonna vanuserühma jaoks kehtestatud suunisväärtust. Komisjon leiab, et läbi vaadatud kasutusviisid vastavad raudhüdroksiidadipaattartraadi turule laskmise tingimustele määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohaselt.

| (9) | On asjakohane, et raudhüdroksiidadipaattartraadi kandmine uuendtoiduna liidu uuendtoidu loetellu sisaldab määruse (EL) 2015/2283 artikli 9 lõikes 3 osutatud teavet. |
| --- | --- |

(9)

On asjakohane, et raudhüdroksiidadipaattartraadi kandmine uuendtoiduna liidu uuendtoidu loetellu sisaldab määruse (EL) 2015/2283 artikli 9 lõikes 3 osutatud teavet.

| (10) | Samas teaduslikus arvamuses leidis toiduohutusamet, et kuna uuendtoit sisaldab niklit, võib 100 mg raudhüdroksiidadipaattartraati sisaldavate toidulisandite tarbimine reaktsioonina esile kutsuda allergilist dermatiiti sellistel kuni 10-aastastel isikutel, kellel on varasema nahakaudse kokkupuute tõttu nikliga välja tekkinud ülitundlikkus, sest uuendtoidus sisalduva nikli kogus ei saavuta nikli tarbitava kogusega seotud kokkupuute ohutuspiiri, mis toiduohutusameti hinnangul on alla 18-aastaste laste ja noorukite puhul toidukaudse nikliga kokkupuute ülemises 95-protsentiilis seotud vaid väikese terviseohuga (8). Kuid võttes arvesse uuendtoidu muudetud kavandatud kasutust alla 18-aastastele lastele ja noorukitele (välja arvatud alla 4-aastased lapsed) ettenähtud toidulisanditeks koguses, mis ei ületa 50 mg raudhüdroksiidadipaattartraati päevas, on nikli tarbimine uuendtoiduga ülalpool kokkupuute ohutuspiiri, mida toiduohutusamet käsitab väikese terviseohuga seotuna, või selle lähedal ning ei moodusta märkimisväärset osa toidust ja joogiveest saadava nikli üldisest tarbimisest. Võttes arvesse neid kaalutlusi ja plaanipärast konservatiivsust toiduohutusameti hinnangus tarbimise kohta, mistõttu kasutati nikli jaoks väikese terviseohuga seotud kokkupuute ohutuspiiri tuletamiseks toidukaudse kokkupuute 95-protsentiili, ei ole komisjoni arvates tõenäoline, et reaalses olukorras ilmneb allergilise reaktsiooni vallandumine kontaktdermatiidina selle elanikkonna vanuserühma puhul. Seepärast leiab komisjon, et seoses allergeensusega puudub vajadus määruse (EL) 2015/2283 artikli 9 lõike 3 punktis b sätestatud märgistamisnõude täitmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Samas teaduslikus arvamuses leidis toiduohutusamet, et kuna uuendtoit sisaldab niklit, võib 100 mg raudhüdroksiidadipaattartraati sisaldavate toidulisandite tarbimine reaktsioonina esile kutsuda allergilist dermatiiti sellistel kuni 10-aastastel isikutel, kellel on varasema nahakaudse kokkupuute tõttu nikliga välja tekkinud ülitundlikkus, sest uuendtoidus sisalduva nikli kogus ei saavuta nikli tarbitava kogusega seotud kokkupuute ohutuspiiri, mis toiduohutusameti hinnangul on alla 18-aastaste laste ja noorukite puhul toidukaudse nikliga kokkupuute ülemises 95-protsentiilis seotud vaid väikese terviseohuga (8). Kuid võttes arvesse uuendtoidu muudetud kavandatud kasutust alla 18-aastastele lastele ja noorukitele (välja arvatud alla 4-aastased lapsed) ettenähtud toidulisanditeks koguses, mis ei ületa 50 mg raudhüdroksiidadipaattartraati päevas, on nikli tarbimine uuendtoiduga ülalpool kokkupuute ohutuspiiri, mida toiduohutusamet käsitab väikese terviseohuga seotuna, või selle lähedal ning ei moodusta märkimisväärset osa toidust ja joogiveest saadava nikli üldisest tarbimisest. Võttes arvesse neid kaalutlusi ja plaanipärast konservatiivsust toiduohutusameti hinnangus tarbimise kohta, mistõttu kasutati nikli jaoks väikese terviseohuga seotud kokkupuute ohutuspiiri tuletamiseks toidukaudse kokkupuute 95-protsentiili, ei ole komisjoni arvates tõenäoline, et reaalses olukorras ilmneb allergilise reaktsiooni vallandumine kontaktdermatiidina selle elanikkonna vanuserühma puhul. Seepärast leiab komisjon, et seoses allergeensusega puudub vajadus määruse (EL) 2015/2283 artikli 9 lõike 3 punktis b sätestatud märgistamisnõude täitmiseks.

| (11) | Peale selle leidis toiduohutusamet oma teaduslikus arvamuses, et otsus raudhüdroksiidadipaattartraadi ohutuse ja raua biosaadavuse kohta on tihedalt seotud uuendtoidu füüsikalis-keemiliste omaduste ning osakeste suurusjaotuse ja aglomeerumisprofiiliga, mis saavutatakse uuendtoitu sisaldavate toidulisandite kapslitena kasutamise ning muude raudhüdroksiidadipaattartraadi tootmiseks kasutatavate ainete (mis ei ole adipaat, tartraat ega naatriumkloriid) puudumise koosmõjul. Seepärast leidis toiduohutusamet, et uuendtoidu ohutusprofiili ja toitaineallika biosaadavust on võimalik mõjutada ning neid tuleb hinnata iga juhtumi puhul eraldi, kui kasutakse muid toidulisandi vorme (nt tabletid, pastillid, kotikestes pulber, kummikommid, siirupid vms) kas eraldi või koos adipaadi, tartraadi ja naatriumkloriidiga või muude ainetega kui adipaat, tartraat ja naatriumkloriid või kui toidulisandite kapslites kasutatakse muid aineid. Seepärast on asjakohane, et kui muid toidulisandi vorme (nt tabletid, pastillid, kotikestes pulber, kummikommid, siirupid vms) kasutatakse koos adipaadi, tartraadi ja naatriumkloriidiga või muude ainetega või kui uuendtoitu sisaldavate toidulisandite kapslites kasutatakse muid aineid, peaks uuendtoidu osakeste suurusjaotus ja aglomeratsioon vastama lubatud spetsifikatsioonidele ning raua biosaadavus peaks vastama biosaadavusele, mida toiduohutusamet oma teaduslikus arvamuses hindas. |
| --- | --- |

(11)

Peale selle leidis toiduohutusamet oma teaduslikus arvamuses, et otsus raudhüdroksiidadipaattartraadi ohutuse ja raua biosaadavuse kohta on tihedalt seotud uuendtoidu füüsikalis-keemiliste omaduste ning osakeste suurusjaotuse ja aglomeerumisprofiiliga, mis saavutatakse uuendtoitu sisaldavate toidulisandite kapslitena kasutamise ning muude raudhüdroksiidadipaattartraadi tootmiseks kasutatavate ainete (mis ei ole adipaat, tartraat ega naatriumkloriid) puudumise koosmõjul. Seepärast leidis toiduohutusamet, et uuendtoidu ohutusprofiili ja toitaineallika biosaadavust on võimalik mõjutada ning neid tuleb hinnata iga juhtumi puhul eraldi, kui kasutakse muid toidulisandi vorme (nt tabletid, pastillid, kotikestes pulber, kummikommid, siirupid vms) kas eraldi või koos adipaadi, tartraadi ja naatriumkloriidiga või muude ainetega kui adipaat, tartraat ja naatriumkloriid või kui toidulisandite kapslites kasutatakse muid aineid. Seepärast on asjakohane, et kui muid toidulisandi vorme (nt tabletid, pastillid, kotikestes pulber, kummikommid, siirupid vms) kasutatakse koos adipaadi, tartraadi ja naatriumkloriidiga või muude ainetega või kui uuendtoitu sisaldavate toidulisandite kapslites kasutatakse muid aineid, peaks uuendtoidu osakeste suurusjaotus ja aglomeratsioon vastama lubatud spetsifikatsioonidele ning raua biosaadavus peaks vastama biosaadavusele, mida toiduohutusamet oma teaduslikus arvamuses hindas.

| (12) | Oma teaduslikus arvamuses märkis toiduohutusamet, et järeldus uuendtoidu ohutuse kohta põhines teaduslikel andmetel, mis saadi taotleja toimikus sisalduvatest imetajarakkudega tehtud mikrotuumade tekke in vitro uuringust, imetajarakkude geenimutatsioonide in vitro uuringust tümidiinkinaasi geeni abil ja närilistega tehtud 90-päevane suukaudse mürgisuse uuringust ning milleta toiduohutusamet ei oleks saanud uuendtoitu hinnata ega järeldust teha. |
| --- | --- |

(12)

Oma teaduslikus arvamuses märkis toiduohutusamet, et järeldus uuendtoidu ohutuse kohta põhines teaduslikel andmetel, mis saadi taotleja toimikus sisalduvatest imetajarakkudega tehtud mikrotuumade tekke in vitro uuringust, imetajarakkude geenimutatsioonide in vitro uuringust tümidiinkinaasi geeni abil ja närilistega tehtud 90-päevane suukaudse mürgisuse uuringust ning milleta toiduohutusamet ei oleks saanud uuendtoitu hinnata ega järeldust teha.

| (13) | Komisjon palus taotlejal täiendavalt selgitada põhjendust, mis on esitatud seoses tema tehtud uuringute konfidentsiaalsuse kaitsmisega, ning selgitada nende andmete kasutamise ainuõiguse taotlemist kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktiga b. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon palus taotlejal täiendavalt selgitada põhjendust, mis on esitatud seoses tema tehtud uuringute konfidentsiaalsuse kaitsmisega, ning selgitada nende andmete kasutamise ainuõiguse taotlemist kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktiga b.

| (14) | Taotleja teatas, et taotluse esitamise ajal oli tal imetajarakkudega tehtud mikrotuumade tekke in vitro uuringust, imetajarakkude geenimutatsioonide in vitro uuringust tümidiinkinaasi geeni abil ja närilistega tehtud 90-päevane suukaudse mürgisuse uuringust saadud teadusandmete omandiõigus ja neile viitamise ainuõigus, mistõttu ei ole need andmed kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad ning nad ei või kõnealustele andmetele viidata. |
| --- | --- |

(14)

Taotleja teatas, et taotluse esitamise ajal oli tal imetajarakkudega tehtud mikrotuumade tekke in vitro uuringust, imetajarakkude geenimutatsioonide in vitro uuringust tümidiinkinaasi geeni abil ja närilistega tehtud 90-päevane suukaudse mürgisuse uuringust saadud teadusandmete omandiõigus ja neile viitamise ainuõigus, mistõttu ei ole need andmed kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad ning nad ei või kõnealustele andmetele viidata.

| (15) | Komisjon on hinnanud kogu taotleja esitatud teavet ning leiab, et selle vastavus määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele on piisavalt tõendatud. Seepärast tuleks imetajarakkudega tehtud mikrotuumade tekke in vitro uuringust, imetajarakkude geenimutatsioonide in vitro uuringust tümidiinkinaasi geeni abil ja närilistega tehtud 90-päevane suukaudse mürgisuse uuringust saadud teadusandmeid määruse (EL) 2015/2283 artikli 27 lõike 1 kohaselt kaitsta. Seega tuleks lubada viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest liidu turule raudhüdroksiidadipaattartraati lasta ainult taotlejal. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on hinnanud kogu taotleja esitatud teavet ning leiab, et selle vastavus määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele on piisavalt tõendatud. Seepärast tuleks imetajarakkudega tehtud mikrotuumade tekke in vitro uuringust, imetajarakkude geenimutatsioonide in vitro uuringust tümidiinkinaasi geeni abil ja närilistega tehtud 90-päevane suukaudse mürgisuse uuringust saadud teadusandmeid määruse (EL) 2015/2283 artikli 27 lõike 1 kohaselt kaitsta. Seega tuleks lubada viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest liidu turule raudhüdroksiidadipaattartraati lasta ainult taotlejal.

| (16) | Raudhüdroksiidadipaattartraadi jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvate andmete kasutamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski järgmisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turule laskmiseks loataotlust, kui see põhineb loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel. |
| --- | --- |

(16)

Raudhüdroksiidadipaattartraadi jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvate andmete kasutamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski järgmisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turule laskmiseks loataotlust, kui see põhineb loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel.

| (17) | Raudhüdroksiidadipaattartraat on tehisnanomaterjal määruse (EL) 2015/2283 artikli 3 lõike 2 punkti f tähenduses. Seepärast on asjakohane, et uuendtoit märgitakse selgelt seda sisaldava toidu koostisainete loetelus ning lisatakse selle järele sulgudes sõna „nano“ kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (9) artikliga 18. |
| --- | --- |

(17)

Raudhüdroksiidadipaattartraat on tehisnanomaterjal määruse (EL) 2015/2283 artikli 3 lõike 2 punkti f tähenduses. Seepärast on asjakohane, et uuendtoit märgitakse selgelt seda sisaldava toidu koostisainete loetelus ning lisatakse selle järele sulgudes sõna „nano“ kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (9) artikliga 18.

| (18) | Raudhüdroksiidadipaattartraat tuleks lisada rakendusmääruses (EL) 2017/2470 sätestatud liidu uuendtoidu loetellu. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(18)

Raudhüdroksiidadipaattartraat tuleks lisada rakendusmääruses (EL) 2017/2470 sätestatud liidu uuendtoidu loetellu. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta.

| (19) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Liidus lubatakse raudhüdroksiidadipaattartraati turule lasta.

Raudhüdroksiidadipaattartraat lisatakse rakendusmääruses (EL) 2017/2470 sätestatud liidu uuendtoidu loetellu.

2.   Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Viie aasta jooksul alates 28. augustist 2022 on artiklis 1 osutatud uuendtoitu lubatud liidus turule lasta ainult ettevõtjal „Nemysis Limited“, (10) välja arvatud juhul, kui mõni järgmine taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa ilma artikli 3 kohaselt kaitstud teadusandmetele osutamata või ettevõtja „Nemysis Limited“ nõusolekul.

Artikkel 3

Taotlustoimikus sisalduvaid teadusandmeid, mis vastavad määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõikes 2 sätestatud tingimustele, ei kasutata viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ühegi järgmise taotleja huvides ilma ettevõtja „Nemysis Limited“ nõusolekuta.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51).

3

(4)  Nemysis Limited (2019, avaldamata).

4

(5)  Nemysis Limited (2019, avaldamata).

5

(6)  Nemysis Limited (2019, avaldamata).

6

(7)  EFSA Journal 2021;19(12):6935.

7

(8)  EFSA Journal 2020;18(11):6268.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

9

(10)  Aadress: Suite 4.01 Ormond Building 31–36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC Dublin, Iirimaa.

10

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine kanne:










  Lubatud uuendtoit | Uuendtoidu kasutamise tingimused | Täiendavad märgistuse erinõuded | Muud nõuded | Andmekaitse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Raudhüdroksiidadipaattartraat | Määratud toidugrupp | Piirnorm | Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „raudhüdroksiidadipaattartraat (nano)“.
  Raudhüdroksiidadipaattartraati sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et neid ei tohiks tarbida alla 18-aastased noorukid ja lapsed/alla 4-aastased lapsed (*).






  (*) | Olenevalt vanuserühmast, kellele toidulisand on ette nähtud. |

1)

Tabelisse 1 („Lubatud uuendtoidud“) lisatakse järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Uuendtoidu kasutamise tingimused

Täiendavad märgistuse erinõuded

Muud nõuded

Andmekaitse

„Raudhüdroksiidadipaattartraat

Määratud toidugrupp

Piirnorm

Uuendtoidu nimetus seda sisaldava toiduaine märgistusel on „raudhüdroksiidadipaattartraat (nano)“.

Raudhüdroksiidadipaattartraati sisaldavate toidulisandite märgistusel peab olema märge, et neid ei tohiks tarbida alla 18-aastased noorukid ja lapsed/alla 4-aastased lapsed (*).

(*)

Olenevalt vanuserühmast, kellele toidulisand on ette nähtud.

Luba antud 28.8.2022. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teadusandmetel.

Taotleja: Nemysis Limited, Suite 4.01 Ormond Building 31–36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC, Dublin, Iirimaa. Andmekaitseperioodi vältel võib uuendtoitu raudhüdroksiidadipaattartraati liidus turule lasta üksnes Nemysis Limited, välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teadusandmetele osutamata või Nemysis Limited nõusolekul.

Andmekaitse aegumise kuupäev: 28.8.2027.“

Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, täiskasvanud elanikkonnale

≤ 100 mg päevas (≤ 30 mg Fe päevas)

Toidulisandid, nagu määratletud direktiivis 2002/46/EÜ, alla 18-aastastele lastele ja noorukitele, välja arvatud alla nelja-aastased lapsed

≤ 50 mg päevas (≤ 14 mg Fe päevas)

| 2) | Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse järgmine kanne:







  Lubatud uuendtoit | Spetsifikatsioon |
| --- | --- | --- |
| „Raudhüdroksiidadipaattartraat | Kirjeldus/määratlus

  Raudhüdroksiidadipaattartraat on lõhnatu pulbriline tehisnanomaterjal, mis ei lahustu vees ja mida toodetakse mitmeetapilise keemilise sünteesi teel, mis hõlmab happe-aluse reaktsiooni, sadestamist, filtrimist ja kuivatamist.
  Uuendtoitu sisaldavaid toidulisandeid valmistatakse kapslitena. Selleks, et raudhüdroksiidadipaattartraati stabiliseerida ja tagada osakeste lubatud suurusjaotus, kasutatakse tootmisprotsessist tulenevas koguses täiendavat adipaati, tartraati ja naatriumkloriidi. Kui kasutatakse muid toidulisandi vorme (nt tabletid, pastillid, kotikestes pulber, kummikommid, siirupid vms) koos adipaadi, tartraadi ja naatriumkloriidiga või muude ainetega või kui uuendtoitu sisaldavate toidulisandite kapslites kasutatakse muid aineid, tuleb tagada, et säiliks raudhüdroksiidadipaattartraadi osakeste lubatud suurusjaotus. |
| Üldnimetus | Raudoksohüdroksiidadipaattartraat |
| Muud nimed | Raudhüdroksiidadipaattartraat, raudoksühüdroksiidadipaattartraat |
| Kaubanimi | IHAT |
| CASi number | 2460638-28–0 |
| Molekulivalem


  (arvutatud) | FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z


  kus m ja n on määramata vastavalt raudoksohüdroksiidide puhul tunnustatud praktikale
   (*1)

  x = 0,28–0,88
  y = 0,78–1,50
  z = 0,04–0,19
  Viinhape (C4H6O6) ja adiphape (C6H10O4) esinevad protoneerituna. |
| Molekulmass | Keskmine molekulmass 35 803,4 Da (alam- ja ülempiir: 27 670,5 – 45 319,4 Da) |
| Omadused/koostis


  Füüsikalised/keemilised

  Raud (% kuivaines): 24,0–36,0
  Adipaat (% kuivaines): 1,5–4,5
  Tartraat (% kuivaines): 28,0–40,0
  Veesisaldus (%): 10,0–21,0
  Naatrium (% kuivaines): 9,0–11,0
  Kloriid (% kuivaines): 2,6–4,2

  Faasijaotus

  Lahustuv (%): 2,0–4,0
  Nano (%): 92,0–98,0
  Mikro (%): 0,0–3,0

  Primaarosakeste suurus

  Läbimõõdu mediaan (1): 1,5–2,3 nm
  Keskmine läbimõõt (1): 1,8–2,8 nm
  Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm
  Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm
  Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

  Raskmetallid

  Arseen: < 0,80 mg/kg
  Nikkel: < 50,0 mg/kg

  Lahustijäägid

  Etanool: < 500 mg/kg

  Mikrobioloogilised kriteeriumid

  Aeroobsete mikroobide üldarv: < 10 CFU/g
  Pärm- ja hallitusseente üldarv: < 10 CFU/g |

2)

Tabelisse 2 („Spetsifikatsioonid“) lisatakse järgmine kanne:

Lubatud uuendtoit

Spetsifikatsioon

„Raudhüdroksiidadipaattartraat

Kirjeldus/määratlus

Raudhüdroksiidadipaattartraat on lõhnatu pulbriline tehisnanomaterjal, mis ei lahustu vees ja mida toodetakse mitmeetapilise keemilise sünteesi teel, mis hõlmab happe-aluse reaktsiooni, sadestamist, filtrimist ja kuivatamist.

Uuendtoitu sisaldavaid toidulisandeid valmistatakse kapslitena. Selleks, et raudhüdroksiidadipaattartraati stabiliseerida ja tagada osakeste lubatud suurusjaotus, kasutatakse tootmisprotsessist tulenevas koguses täiendavat adipaati, tartraati ja naatriumkloriidi. Kui kasutatakse muid toidulisandi vorme (nt tabletid, pastillid, kotikestes pulber, kummikommid, siirupid vms) koos adipaadi, tartraadi ja naatriumkloriidiga või muude ainetega või kui uuendtoitu sisaldavate toidulisandite kapslites kasutatakse muid aineid, tuleb tagada, et säiliks raudhüdroksiidadipaattartraadi osakeste lubatud suurusjaotus.

Üldnimetus

Raudoksohüdroksiidadipaattartraat

Muud nimed

Raudhüdroksiidadipaattartraat, raudoksühüdroksiidadipaattartraat

Kaubanimi

IHAT

CASi number

2460638-28–0

Molekulivalem

(arvutatud)

FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z

kus m ja n on määramata vastavalt raudoksohüdroksiidide puhul tunnustatud praktikale
   (*1)

x = 0,28–0,88

y = 0,78–1,50

z = 0,04–0,19

Viinhape (C4H6O6) ja adiphape (C6H10O4) esinevad protoneerituna.

Molekulmass

Keskmine molekulmass 35 803,4 Da (alam- ja ülempiir: 27 670,5 – 45 319,4 Da)

Omadused/koostis

Füüsikalised/keemilised

Raud (% kuivaines): 24,0–36,0

Adipaat (% kuivaines): 1,5–4,5

Tartraat (% kuivaines): 28,0–40,0

Veesisaldus (%): 10,0–21,0

Naatrium (% kuivaines): 9,0–11,0

Kloriid (% kuivaines): 2,6–4,2

Faasijaotus

Lahustuv (%): 2,0–4,0

Nano (%): 92,0–98,0

Mikro (%): 0,0–3,0

Primaarosakeste suurus

Läbimõõdu mediaan (1): 1,5–2,3 nm

Keskmine läbimõõt (1): 1,8–2,8 nm

Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm

Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm

Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

Raskmetallid

Arseen: < 0,80 mg/kg

Nikkel: < 50,0 mg/kg

Lahustijäägid

Etanool: < 500 mg/kg

Mikrobioloogilised kriteeriumid

Aeroobsete mikroobide üldarv: < 10 CFU/g

Pärm- ja hallitusseente üldarv: < 10 CFU/g

---

(*1)  Cornell, R. M. ja Schwertmann, U., The Iron Oxides: Structure, Properties, Reactions, Occurences and Uses, 2. trükk, Wiley, 2003. https://doi.org/10.1002/3527602097.

(1)  Arvupõhine (määratud transmissioonelektromikroskoopia (TEM) abil).

(2)  Mahupõhine (valguse dünaamilise hajumise (DLS) meetodil määratud hüdrodünaamiline läbimõõt); CFU: kolooniat moodustav ühik.“

---

| 8.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1374,

5. august 2022,

milles käsitletakse loa andmist kaaliumdiformiaadi kasutamiseks võõrdepõrsaste, nuumsigade ja emiste söödalisandina ning millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 333/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 333/2012 (2) anti 10 aastaks luba kasutada kaaliumdiformiaati kõigi loomaliikide söödalisandina. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 333/2012 (2) anti 10 aastaks luba kasutada kaaliumdiformiaati kõigi loomaliikide söödalisandina.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikele 1 on esitatud taotlus pikendada kaaliumdiformiaadi kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust ja liigitada kõnealune söödalisand söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid. Taotleja võttis hiljem tagasi kõigi loomaliikide (v.a võõrdepõrsad, nuumsead ja emised) suhtes esitatud taotluse. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikele 1 on esitatud taotlus pikendada kaaliumdiformiaadi kõigi loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivust ja liigitada kõnealune söödalisand söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid. Taotleja võttis hiljem tagasi kõigi loomaliikide (v.a võõrdepõrsad, nuumsead ja emised) suhtes esitatud taotluse.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 27. jaanuari 2022. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kaaliumdiformiaat ei avalda kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand on silmi ärritav, kuid ei saanud teha järeldust kõnealuse söödalisandi võimaliku nahka või hingamisteid ärritava või nahka sensibiliseeriva toime kohta. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 27. jaanuari 2022. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et söödalisand vastab loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kaaliumdiformiaat ei avalda kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand on silmi ärritav, kuid ei saanud teha järeldust kõnealuse söödalisandi võimaliku nahka või hingamisteid ärritava või nahka sensibiliseeriva toime kohta. Seepärast leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige kõnealuse söödalisandi kasutajate tervisele. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (5) | Kaaliumdiformiaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks kõnealuse söödalisandi kasutusloa kehtivust pikendada. |
| --- | --- |

(5)

Kaaliumdiformiaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks kõnealuse söödalisandi kasutusloa kehtivust pikendada.

| (6) | Tulenevalt kaaliumdiformiaadi söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamisest tuleks rakendusmäärus (EL) nr 333/2012 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Tulenevalt kaaliumdiformiaadi söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamisest tuleks rakendusmäärus (EL) nr 333/2012 kehtetuks tunnistada.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud ning söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „säilitusained“ kuuluva aine loa kehtivust pikendatakse vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmäärus (EL) nr 333/2012 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Üleminekumeetmed

1.   Lisas kirjeldatud ainet ja seda ainet sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 28. veebruari 2023 kooskõlas enne 28. augustit 2022 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lisas kirjeldatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 28. augustit 2023 kooskõlas enne 28. augustit 2022 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.

3.   Lisas kirjeldatud ainet sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 28. augustit 2024 kooskõlas enne 28. augustit 2022 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud muudele loomadele kui toiduloomad.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 19. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 333/2012, milles käsitletakse kaaliumdiformiaadist saadud valmistise lubamist kõigi loomaliikide söödalisandina ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 492/2006 (ELT L 108, 20.4.2012, lk 3).

2

(3)  EFSA Journal 2022; 20(3): 7167.

3

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: säilitusained |
| 1a237a | Kaaliumdiformiaat | Söödalisandi koostis:

  Kaaliumdiformiaat 50 ± 5 %
  Vedelik (50:50 vees lahjendatud)

  Toimeaine kirjeldus

  Kaaliumdiformiaat
  C2H3O4K
  CASi number: 20642-05-1
  EINECSi number: 243-934-6
  Toodetud keemilise sünteesi teel

  Analüüsimeetod:
   (1)

  Kaaliumdiformiaadi (sipelghappe üldsisaldusena) määramiseks söödalisandis, eelsegus, söödas:






  — | ioonkromatograafia koos juhtivusdetektoriga (IC-CD) (EN 17294) |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Toimeaine sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: säilitusained

1a237a

Kaaliumdiformiaat

Söödalisandi koostis:

Kaaliumdiformiaat 50 ± 5 %

Vedelik (50:50 vees lahjendatud)

Toimeaine kirjeldus

Kaaliumdiformiaat

C2H3O4K

CASi number: 20642-05-1

EINECSi number: 243-934-6

Toodetud keemilise sünteesi teel

Analüüsimeetod:
   (1)

Kaaliumdiformiaadi (sipelghappe üldsisaldusena) määramiseks söödalisandis, eelsegus, söödas:

—

ioonkromatograafia koos juhtivusdetektoriga (IC-CD) (EN 17294)

Kaaliumi määramiseks söödalisandis:

| — | aatomabsorptsioonspektromeetria (AAS) – EN ISO 6869 või |
| --- | --- |

—

aatomabsorptsioonspektromeetria (AAS) – EN ISO 6869 või

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) – EN15510. |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) – EN15510.

Emised

–

12 000

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.

| 2. | Lubatud kasutada ainult söödaks ettenähtud toore kala ja kala kõrvalsaaduste puhul; kaaliumdiformiaadi kui toimeaine suurim sisaldus on 9 000  mg toore kala kg kohta. |
| --- | --- |

2.

Lubatud kasutada ainult söödaks ettenähtud toore kala ja kala kõrvalsaaduste puhul; kaaliumdiformiaadi kui toimeaine suurim sisaldus on 9 000  mg toore kala kg kohta.

| 3. | Kaaliumdiformiaadi maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 6 000  mg/kg võõrdepõrsaste ja nuumsigade puhul ning 12 % niiskusesisaldusega täissöödas 12 000  mg/kg emiste puhul olenemata sellest, kas seda kasutatakse eraldi säilitusainena või koos muude kaaliumdiformiaadi allikatega. |
| --- | --- |

3.

Kaaliumdiformiaadi maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega täissöödas on 6 000  mg/kg võõrdepõrsaste ja nuumsigade puhul ning 12 % niiskusesisaldusega täissöödas 12 000  mg/kg emiste puhul olenemata sellest, kas seda kasutatakse eraldi säilitusainena või koos muude kaaliumdiformiaadi allikatega.

| 4. | Eri allikatest saadud sipelghappe segu ei tohi täissöödas ületada lubatud piirnormi 10 000  mg/kg võõrdepõrsaste, nuumsigade ja emiste puhul. |
| --- | --- |

4.

Eri allikatest saadud sipelghappe segu ei tohi täissöödas ületada lubatud piirnormi 10 000  mg/kg võõrdepõrsaste, nuumsigade ja emiste puhul.

| 5. | Toiduloomade söödalisandi, eelsegu ja nendega seotud sööda kasutusjuhendis tuleb märkida:
  „Erinevate orgaaniliste hapete või nende soolade samaaegne kasutamine on vastunäidustatud, kui üht või mitut neist kasutatakse suurimas lubatud koguses või selle lähedal.“ |
| --- | --- |

5.

Toiduloomade söödalisandi, eelsegu ja nendega seotud sööda kasutusjuhendis tuleb märkida:

„Erinevate orgaaniliste hapete või nende soolade samaaegne kasutamine on vastunäidustatud, kui üht või mitut neist kasutatakse suurimas lubatud koguses või selle lähedal.“

| 6. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha, silmade ja hingamisteede kaitsevahendeid. |
| --- | --- |

6.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas naha, silmade ja hingamisteede kaitsevahendeid.

28.8.2032

Võõrdepõrsad

ning

nuumsead

–

6 000

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

| 8.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1375,

5. august 2022,

millega keeldutakse andmast luba etoksükiini kasutamiseks antioksüdantide funktsionaalrühma kuuluva söödalisandina ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2017/962

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2 ja artikli 13 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise või selle andmisest keeldumise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise või selle andmisest keeldumise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

| (2) | Direktiiviga 70/524/EMÜ anti tähtajatu luba etoksükiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see söödalisand olemasoleva tootena hiljem söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 70/524/EMÜ anti tähtajatu luba etoksükiini kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see söödalisand olemasoleva tootena hiljem söödalisandite registrisse.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 esitati taotlus etoksükiini uuesti hindamiseks kõigi loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamiseks söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 esitati taotlus etoksükiini uuesti hindamiseks kõigi loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamiseks söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) märkis oma 21. oktoobri 2015. aasta arvamuses, (3) et taotleja esitatud andmete üldise puudulikkuse tõttu ei saa hinnata etoksükiini tõhusust ega selle ohutust loomadele, tarbijatele ja keskkonnale. Eelkõige ei olnud võimalik teha järeldusi metaboliidi etoksükiini kinoonimiini genotoksilise mõju puudumise kohta ning probleemseks peeti ka lisandi p-fenetidiini võimalikku mutageensust. Seega ei ole tõendatud, et söödalisand etoksükiinil ei ole kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Seepärast peatati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/962 (4) luba söödalisand etoksükiini kasutamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) märkis oma 21. oktoobri 2015. aasta arvamuses, (3) et taotleja esitatud andmete üldise puudulikkuse tõttu ei saa hinnata etoksükiini tõhusust ega selle ohutust loomadele, tarbijatele ja keskkonnale. Eelkõige ei olnud võimalik teha järeldusi metaboliidi etoksükiini kinoonimiini genotoksilise mõju puudumise kohta ning probleemseks peeti ka lisandi p-fenetidiini võimalikku mutageensust. Seega ei ole tõendatud, et söödalisand etoksükiinil ei ole kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Seepärast peatati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/962 (4) luba söödalisand etoksükiini kasutamiseks.

| (5) | Söödalisandi etoksükiini kasutamise luba peatati seniks, kuni on esitatud ja hinnatud täiendavad andmed, mille taotleja peab esitama vastavalt ajakavale, kus on loetletud vajalikud uuringud. Selle ajakava kohaselt pidid viimase uuringu tulemused olema kättesaadavad hiljemalt 2018. aasta juulis. |
| --- | --- |

(5)

Söödalisandi etoksükiini kasutamise luba peatati seniks, kuni on esitatud ja hinnatud täiendavad andmed, mille taotleja peab esitama vastavalt ajakavale, kus on loetletud vajalikud uuringud. Selle ajakava kohaselt pidid viimase uuringu tulemused olema kättesaadavad hiljemalt 2018. aasta juulis.

| (6) | Vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2017/962 tuleb loa peatanud määrus läbi vaadata 31. detsembriks 2022 ning igal juhul pärast seda, kui toiduohutusamet on võtnud vastu negatiivse arvamuse söödalisandi etoksükiini ohutuse ja tõhususe kohta. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2017/962 tuleb loa peatanud määrus läbi vaadata 31. detsembriks 2022 ning igal juhul pärast seda, kui toiduohutusamet on võtnud vastu negatiivse arvamuse söödalisandi etoksükiini ohutuse ja tõhususe kohta.

| (7) | Pärast seda, kui toiduohutusamet võttis 21. oktoobril 2015 vastu arvamuse, esitas taotleja komisjonile 11. märtsil 2016, 15. detsembril 2017, 20. aprillil 2018 ja 23. juunil 2021 järjestikused täiendavate andmete paketid, mis edastati toiduohutusametile. Lisaks esitas taotleja toiduohutusametile täiendavaid andmeid andmete hindamise ajal ning ka 24. septembril 2020. |
| --- | --- |

(7)

Pärast seda, kui toiduohutusamet võttis 21. oktoobril 2015 vastu arvamuse, esitas taotleja komisjonile 11. märtsil 2016, 15. detsembril 2017, 20. aprillil 2018 ja 23. juunil 2021 järjestikused täiendavate andmete paketid, mis edastati toiduohutusametile. Lisaks esitas taotleja toiduohutusametile täiendavaid andmeid andmete hindamise ajal ning ka 24. septembril 2020.

| (8) | Pärast taotleja esitatud täiendavate andmete hindamist võttis toiduohutusamet 27. jaanuaril 2022 vastu arvamuse, (5) milles ta võttis arvesse eelkõige söödalisandi etoksükiini muudetud spetsifikatsioone, mille kohaselt vähendati saasteaine p-fenetidiini sisaldus tasemele, mis on väiksem kui 2,5 miljondikku, ning samuti ettepanekut määrata kõnealusele söödalisandile piirnorm 50 mg täissööda kilogrammi kohta. Toiduohutusametil ei olnud võimalik teha oma arvamuses järeldust söödalisandi etoksükiini ohutuse kohta mis tahes koguses kasutamisel pikaealiste ja reproduktiivloomade söödas, arvestades et söödalisand sisaldab p-fenetidiini, s.o võimalikku mutageeni, mida leidub söödalisandis saasteainena, kuid mille kohta taotleja ei esitanud täiendavat teavet, mis seda ohutusprobleemi käsitleks. Etoksükiini kasutamise ohutuse kohta tarbijate jaoks ei olnud võimalik teha järeldust p-fenetidiini esinemise tõttu ning andmete puudumise tõttu p-fenetidiini jääkide kohta loomsetes kudedes ja saadustes. Kuna andmed jääkide kohta piimas puudusid, ei saanud toiduohutusamet teha järeldust etoksükiini ohutuse kohta tarbijate jaoks, kui seda kasutatakse piimaloomade söödas. Toiduohutusamet tegi seoses kasutajate ohutusega järelduse, et kasutajate kokkupuudet tuleks minimeerida, et vähendada p-fenetidiiniga sissehingamisel tekkiva kokkupuute riski. Keskkonnaohutuse kohta märkis toiduohutusamet, et maismaaloomade söötmise puhul on etoksükiini ohutuse kohta maismaakeskkonna osas järelduste tegemiseks vaja täiendavaid andmeid. Lisaks leidis toiduohutusamet, et riski veekeskkonnale ei saa välistada, kui söödalisandit antakse maismaaloomadele, ning et samuti ei saa välistada veekeskkonna toiduahela kaudu toimivat teisese mürgistuse riski. Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et riski ei saa välistada etoksükiini kasutamisel setetes elutsevate mereorganismide meresumpades. |
| --- | --- |

(8)

Pärast taotleja esitatud täiendavate andmete hindamist võttis toiduohutusamet 27. jaanuaril 2022 vastu arvamuse, (5) milles ta võttis arvesse eelkõige söödalisandi etoksükiini muudetud spetsifikatsioone, mille kohaselt vähendati saasteaine p-fenetidiini sisaldus tasemele, mis on väiksem kui 2,5 miljondikku, ning samuti ettepanekut määrata kõnealusele söödalisandile piirnorm 50 mg täissööda kilogrammi kohta. Toiduohutusametil ei olnud võimalik teha oma arvamuses järeldust söödalisandi etoksükiini ohutuse kohta mis tahes koguses kasutamisel pikaealiste ja reproduktiivloomade söödas, arvestades et söödalisand sisaldab p-fenetidiini, s.o võimalikku mutageeni, mida leidub söödalisandis saasteainena, kuid mille kohta taotleja ei esitanud täiendavat teavet, mis seda ohutusprobleemi käsitleks. Etoksükiini kasutamise ohutuse kohta tarbijate jaoks ei olnud võimalik teha järeldust p-fenetidiini esinemise tõttu ning andmete puudumise tõttu p-fenetidiini jääkide kohta loomsetes kudedes ja saadustes. Kuna andmed jääkide kohta piimas puudusid, ei saanud toiduohutusamet teha järeldust etoksükiini ohutuse kohta tarbijate jaoks, kui seda kasutatakse piimaloomade söödas. Toiduohutusamet tegi seoses kasutajate ohutusega järelduse, et kasutajate kokkupuudet tuleks minimeerida, et vähendada p-fenetidiiniga sissehingamisel tekkiva kokkupuute riski. Keskkonnaohutuse kohta märkis toiduohutusamet, et maismaaloomade söötmise puhul on etoksükiini ohutuse kohta maismaakeskkonna osas järelduste tegemiseks vaja täiendavaid andmeid. Lisaks leidis toiduohutusamet, et riski veekeskkonnale ei saa välistada, kui söödalisandit antakse maismaaloomadele, ning et samuti ei saa välistada veekeskkonna toiduahela kaudu toimivat teisese mürgistuse riski. Lisaks jõudis toiduohutusamet järeldusele, et riski ei saa välistada etoksükiini kasutamisel setetes elutsevate mereorganismide meresumpades.

| (9) | Toiduohutusameti 27. jaanuari 2022. aasta arvamusest nähtub seega, et ei ole kindlaks tehtud, et etoksükiinil puudub mistahes kahjulik mõju loomade ja inimeste tervisele või keskkonnale, kui seda kasutatakse söödalisandina funktsionaalrühmas „antioksüdandid“. |
| --- | --- |

(9)

Toiduohutusameti 27. jaanuari 2022. aasta arvamusest nähtub seega, et ei ole kindlaks tehtud, et etoksükiinil puudub mistahes kahjulik mõju loomade ja inimeste tervisele või keskkonnale, kui seda kasutatakse söödalisandina funktsionaalrühmas „antioksüdandid“.

| (10) | Etoksükiini hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks ei ole täidetud ning seega tuleks keelduda loa andmisest etoksükiini kasutamiseks funktsionaalrühma „antioksüdandid“ kuuluva söödalisandina. |
| --- | --- |

(10)

Etoksükiini hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks ei ole täidetud ning seega tuleks keelduda loa andmisest etoksükiini kasutamiseks funktsionaalrühma „antioksüdandid“ kuuluva söödalisandina.

| (11) | Tulenevalt eespool nimetatud läbivaatamisest tuleks rakendusmäärus (EL) 2017/962 tunnistada kehtetuks. |
| --- | --- |

(11)

Tulenevalt eespool nimetatud läbivaatamisest tuleks rakendusmäärus (EL) 2017/962 tunnistada kehtetuks.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmisest keeldumine

Keeldutakse andmast luba etoksükiini (E 324) kasutamiseks söödalisandina, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „antioksüdandid“.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2017/962 kehtetuks tunnistamine

Rakendusmäärus (EL) 2017/962 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  EFSA Journal 2015;13(11):4272.

3

(4)  Komisjoni 7. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/962, millega peatatakse luba etoksükiini kasutamiseks söödalisandina kõikide loomaliikide ja -kategooriate puhul (ELT L 145, 8.6.2017, lk 13).

4

(5)  EFSA Journal 2022;20(3):7166.

5

---

OTSUSED

| 8.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/42

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1376,

26. juuli 2022,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust elektrienergia tootmisele ja hulgimüügile Taanis

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 5046 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ, (1) eriti selle artikli 35 lõiget 3,

olles konsulteerinud riigihankelepingute nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   ASJAOLUD

ASJAOLUD

1.1.   TAOTLUS

TAOTLUS

| (1) | 24. septembril 2021 esitas Taani konkurentsi- ja tarbijaamet (edaspidi „taotleja“) komisjonile direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“). Taotlus on kooskõlas komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/1804 artikli 1 lõikega 1 (2). |
| --- | --- |

(1)

24. septembril 2021 esitas Taani konkurentsi- ja tarbijaamet (edaspidi „taotleja“) komisjonile direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“). Taotlus on kooskõlas komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/1804 artikli 1 lõikega 1 (2).

2

| (2) | Taotlus puudutab tavapärastest ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmist ja hulgimüüki Taanis. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus puudutab tavapärastest ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmist ja hulgimüüki Taanis.

| (3) | Taotlus ei hõlma aga järgmist:






  — | väljaspool hankeid avamere- ja maismaatuulikutega toodetud elektrienergia; |
| --- | --- | --- |

(3)

Taotlus ei hõlma aga järgmist:

—

väljaspool hankeid avamere- ja maismaatuulikutega toodetud elektrienergia;

| — | 21. veebruarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 või hiljem võrku ühendatud tuulikutega toodetud elektrienergia, välja arvatud omatarbimiseks kasutatava paigaldisega ühendatud tuulikud ja avameretuulikud (taastuvenergia edendamise seaduse §-s 41 käsitletav omatarbimiseks kasutatava paigaldisega toodetud elektrienergia ja selle seaduse § 35 b kohased avameretuulikud on taotlusest välja jäetud ja järelikult kehtivad nende suhtes endiselt direktiivi 2014/25/EL normid); |
| --- | --- |

—

21. veebruarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 või hiljem võrku ühendatud tuulikutega toodetud elektrienergia, välja arvatud omatarbimiseks kasutatava paigaldisega ühendatud tuulikud ja avameretuulikud (taastuvenergia edendamise seaduse §-s 41 käsitletav omatarbimiseks kasutatava paigaldisega toodetud elektrienergia ja selle seaduse § 35 b kohased avameretuulikud on taotlusest välja jäetud ja järelikult kehtivad nende suhtes endiselt direktiivi 2014/25/EL normid);

| — | elektrienergia, mis on toodetud hiljemalt 20. veebruaril 2008 võrku ühendatud tuulikutega, välja arvatud tuuleturbiinid, mille suhtes kehtib hinnalisa vastavalt taastuvenergia edendamise seaduse paragrahvidele 39–41; |
| --- | --- |

—

elektrienergia, mis on toodetud hiljemalt 20. veebruaril 2008 võrku ühendatud tuulikutega, välja arvatud tuuleturbiinid, mille suhtes kehtib hinnalisa vastavalt taastuvenergia edendamise seaduse paragrahvidele 39–41;

| — | hiljemalt 31. detsembril 2002 võrku ühendatud tuuleturbiinidega toodetud elektrienergia; |
| --- | --- |

—

hiljemalt 31. detsembril 2002 võrku ühendatud tuuleturbiinidega toodetud elektrienergia;

| — | uue tuuleturbiiniga toodetud elektrienergia, mille puhul kasutatakse tuuleturbiinide lammutamiseks väljastatud sertifikaate (täiendav hinnalisa); bioenergiast (biomass ja -gaas) toodetud elektrienergia; |
| --- | --- |

—

uue tuuleturbiiniga toodetud elektrienergia, mille puhul kasutatakse tuuleturbiinide lammutamiseks väljastatud sertifikaate (täiendav hinnalisa); bioenergiast (biomass ja -gaas) toodetud elektrienergia;

| — | päikesepaneelidega ning laine- ja hüdroenergiast toodetud elekter; |
| --- | --- |

—

päikesepaneelidega ning laine- ja hüdroenergiast toodetud elekter;

| — | muude spetsiaalsete taastuvenergia käitiste toodetud elektrienergia (taastuvelektri edaspidise kasutamise laiendamise seisukohast tähtsatest taastuvatest energiaallikatest või selliste tehnoloogiate abil toodetud elektrienergia või muudest taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia); |
| --- | --- |

—

muude spetsiaalsete taastuvenergia käitiste toodetud elektrienergia (taastuvelektri edaspidise kasutamise laiendamise seisukohast tähtsatest taastuvatest energiaallikatest või selliste tehnoloogiate abil toodetud elektrienergia või muudest taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia);

| — | detsentraliseeritud soojus- ja elektrijaamades ning põletusrajatistes toodetud elektrienergia; |
| --- | --- |

—

detsentraliseeritud soojus- ja elektrijaamades ning põletusrajatistes toodetud elektrienergia;

| — | teistes kaugküttega varustamiseks ette nähtud soojus- ja elektrijaamades toodetud elektrienergia; |
| --- | --- |

—

teistes kaugküttega varustamiseks ette nähtud soojus- ja elektrijaamades toodetud elektrienergia;

| — | hiljemalt 21. märtsil 2012 võrku ühendatud tööstuselektrijaamades toodetud elektrienergia; |
| --- | --- |

—

hiljemalt 21. märtsil 2012 võrku ühendatud tööstuselektrijaamades toodetud elektrienergia;

| — | abiteenused. |
| --- | --- |

—

abiteenused.

| (4) | Tavapärastest ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmine ja hulgimüük on direktiivi 2014/25/EL artikli 9 kohane elektrienergia tarnimisega seotud tegevus. |
| --- | --- |

(4)

Tavapärastest ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmine ja hulgimüük on direktiivi 2014/25/EL artikli 9 kohane elektrienergia tarnimisega seotud tegevus.

| (5) | Kuna direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 esimese lõigu kohaselt saab eeldada vaba juurdepääsu turule, peab komisjon kooskõlas nimetatud direktiivi IV lisa punkti 1 alapunktiga a võtma taotluse kohta vastu rakendusotsuse 90 tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Kuna direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 esimese lõigu kohaselt saab eeldada vaba juurdepääsu turule, peab komisjon kooskõlas nimetatud direktiivi IV lisa punkti 1 alapunktiga a võtma taotluse kohta vastu rakendusotsuse 90 tööpäeva jooksul.

| (6) | Vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punkti 1 neljandale lõigule võib komisjon tähtaega pikendada erandi taotleja nõusolekul. Arvestades, et amet esitas lisateavet 4. märtsil 2022, tuleb komisjonil teha selle taotluse kohta otsus 31. juuliks 2022. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt direktiivi 2014/25/EL IV lisa punkti 1 neljandale lõigule võib komisjon tähtaega pikendada erandi taotleja nõusolekul. Arvestades, et amet esitas lisateavet 4. märtsil 2022, tuleb komisjonil teha selle taotluse kohta otsus 31. juuliks 2022.

2.   ÕIGUSRAAMISTIK

ÕIGUSRAAMISTIK

| (7) | Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse selliste lepingute sõlmimise suhtes, mis on seotud elektrienergia tarnimisega sellistesse püsivõrkudesse, mille eesmärk on pakkuda avalikkusele elektrienergia tootmise, transpordi või jaotamisega seotud teenust, välja arvatud juhul, kui tegevuse suhtes kehtib direktiivi artikli 34 kohane erand. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse selliste lepingute sõlmimise suhtes, mis on seotud elektrienergia tarnimisega sellistesse püsivõrkudesse, mille eesmärk on pakkuda avalikkusele elektrienergia tootmise, transpordi või jaotamisega seotud teenust, välja arvatud juhul, kui tegevuse suhtes kehtib direktiivi artikli 34 kohane erand.

| (8) | Direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaselt ei kohaldata seda direktiivi lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada tegevust, mille suhtes kõnealust direktiivi kohaldatakse, kui liikmesriigis, kus seda tegevust teostatakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse asjaomase sektori konkreetseid omadusi (3). Kõnealust hindamist piiravad aga kohaldatavad lühikesed tähtajad ja asjaolu, et lähtuda tuleb komisjonile kättesaadavast teabest, mida ei saa täiendada aeganõudvamate meetoditega, sealhulgas eelkõige asjaomaste ettevõtjate avaliku küsitlemisega (4). Kuigi tegevuse otsese konkurentsile avatuse üle tuleb otsustada ELi toimimise lepingu konkurentsialaste sätetega kooskõlas olevate kriteeriumide alusel, ei pea need kriteeriumid olema täpselt samad nagu ELi konkurentsiõiguse normides osutatud kriteeriumid (5). |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaselt ei kohaldata seda direktiivi lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada tegevust, mille suhtes kõnealust direktiivi kohaldatakse, kui liikmesriigis, kus seda tegevust teostatakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse asjaomase sektori konkreetseid omadusi (3). Kõnealust hindamist piiravad aga kohaldatavad lühikesed tähtajad ja asjaolu, et lähtuda tuleb komisjonile kättesaadavast teabest, mida ei saa täiendada aeganõudvamate meetoditega, sealhulgas eelkõige asjaomaste ettevõtjate avaliku küsitlemisega (4). Kuigi tegevuse otsese konkurentsile avatuse üle tuleb otsustada ELi toimimise lepingu konkurentsialaste sätetega kooskõlas olevate kriteeriumide alusel, ei pea need kriteeriumid olema täpselt samad nagu ELi konkurentsiõiguse normides osutatud kriteeriumid (5).

3

4

5

| (9) | Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjaomased liidu õigusaktid, millega konkreetne sektor või selle osa avatakse, ning kohaldab neid. Need õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas. Elektrienergia tootmise ja hulgimüügi valdkonnas viidatakse nimetatud lisas direktiivile 2009/72/EÜ, mis tunnistati alates 1. jaanuarist 2021 kehtetuks direktiiviga (EL) 2019/944 (6). Taotleja sõnul on Taani direktiivi (EL) 2019/944 üle võtnud (7). Seega saab direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 kohaselt eeldada, et juurdepääs turule on vaba. |
| --- | --- |

(9)

Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjaomased liidu õigusaktid, millega konkreetne sektor või selle osa avatakse, ning kohaldab neid. Need õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas. Elektrienergia tootmise ja hulgimüügi valdkonnas viidatakse nimetatud lisas direktiivile 2009/72/EÜ, mis tunnistati alates 1. jaanuarist 2021 kehtetuks direktiiviga (EL) 2019/944 (6). Taotleja sõnul on Taani direktiivi (EL) 2019/944 üle võtnud (7). Seega saab direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 kohaselt eeldada, et juurdepääs turule on vaba.

6

7

| (10) | Otsest avatust konkurentsile tuleb hinnata mitmesuguste näitajate põhjal, millest ükski ei pruugi eraldi võetuna määrav olla. Käesoleva otsusega seotud turu puhul on turuosad üks kriteerium, mida tuleks arvesse võtta koos muude kriteeriumidega, nagu naaberriikide tootjate avaldatav konkurentsisurve või pakkujate arv taastuvenergia tootmise võimsust hõlmavates hangetes. |
| --- | --- |

(10)

Otsest avatust konkurentsile tuleb hinnata mitmesuguste näitajate põhjal, millest ükski ei pruugi eraldi võetuna määrav olla. Käesoleva otsusega seotud turu puhul on turuosad üks kriteerium, mida tuleks arvesse võtta koos muude kriteeriumidega, nagu naaberriikide tootjate avaldatav konkurentsisurve või pakkujate arv taastuvenergia tootmise võimsust hõlmavates hangetes.

| (11) | Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletud teenused on turgudel, millele juurdepääs ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses piiratud, avatud konkurentsile sellisel määral, et ka juhul, kui puudub direktiivis 2014/25/EL sätestatud üksikasjalikel hanke-eeskirjadel põhinev kord, on tagatud, et asjaomase tegevusega seotud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad ostjatel kindlaks teha kokkuvõttes majanduslikult kõige soodsama lahenduse. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletud teenused on turgudel, millele juurdepääs ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses piiratud, avatud konkurentsile sellisel määral, et ka juhul, kui puudub direktiivis 2014/25/EL sätestatud üksikasjalikel hanke-eeskirjadel põhinev kord, on tagatud, et asjaomase tegevusega seotud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad ostjatel kindlaks teha kokkuvõttes majanduslikult kõige soodsama lahenduse.

3.   HINDAMINE

HINDAMINE

| (12) | Käesolev otsus lähtub 2021. aasta septembris kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud taotleja esitatud teabes ja üldkättesaadavas teabes. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev otsus lähtub 2021. aasta septembris kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud taotleja esitatud teabes ja üldkättesaadavas teabes.

3.1.   PIIRAMATU JUURDEPÄÄS TURULE

PIIRAMATU JUURDEPÄÄS TURULE

| (13) | Juurdepääsu turule ei peeta piiratuks, kui asjaomane liikmesriik on rakendanud asjakohased liidu õigusaktid, mis avavad asjaomase sektori või osa sellest konkurentsile, ning kohaldab neid. Taotleja sõnul on Taani Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/944 üle võtnud 29 riikliku meetme kaudu. Seda kinnitas Taani energiaamet (8). Seetõttu leiab komisjon, et de jure on turule vaba juurdepääsu tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Juurdepääsu turule ei peeta piiratuks, kui asjaomane liikmesriik on rakendanud asjakohased liidu õigusaktid, mis avavad asjaomase sektori või osa sellest konkurentsile, ning kohaldab neid. Taotleja sõnul on Taani Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/944 üle võtnud 29 riikliku meetme kaudu. Seda kinnitas Taani energiaamet (8). Seetõttu leiab komisjon, et de jure on turule vaba juurdepääsu tingimused täidetud.

8

de jure

| (14) | De facto vaba juurdepääsuga seoses viitab komisjon Taani elektrienergia tootmise turu liberaliseerimisel tehtud edusammudele alates selle avamisest konkurentsile 1999. aastal. Taani osalemine Nord Pooli elektribörsil ja ülekandevõimsuse arendamine on aidanud konkurentsisurvet märkimisväärselt suurendada. Taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise ja eelkõige avamere tuuleparkide valdkonnas meelitavad Taani ametiasutuste korraldatavad hanked ligi aina suuremat arvu osalejaid. |
| --- | --- |

(14)

De facto vaba juurdepääsuga seoses viitab komisjon Taani elektrienergia tootmise turu liberaliseerimisel tehtud edusammudele alates selle avamisest konkurentsile 1999. aastal. Taani osalemine Nord Pooli elektribörsil ja ülekandevõimsuse arendamine on aidanud konkurentsisurvet märkimisväärselt suurendada. Taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise ja eelkõige avamere tuuleparkide valdkonnas meelitavad Taani ametiasutuste korraldatavad hanked ligi aina suuremat arvu osalejaid.

De facto

| (15) | Komisjon järeldab, et turulepääsu peetakse käesoleva otsuse kohaldamisel Taani territooriumil de jure ja de facto vabaks. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon järeldab, et turulepääsu peetakse käesoleva otsuse kohaldamisel Taani territooriumil de jure ja de facto vabaks.

de jure

de facto

3.2.   KONKURENTSIMÕJU HINDAMINE

KONKURENTSIMÕJU HINDAMINE

3.2.1.   Tooteturu määratlus

| (16) | Komisjoni varasema ühinemispraktika (9) kohaselt on elektrienergia sektoris võimalik eristada järgmisi asjaomaseid tooteturge: i) tootmine ja hulgimüük; ii) ülekandmine; iii) jaotamine ning iv) jaemüük. Ehkki osa nendest turgudest saaks veelgi jagada, ei ole komisjonil olnud tavaks (10) eristada elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turgu, sest tootmine on üksnes väärtusahela esimene lüli ja toodetud elektrienergia turustatakse hulgimüügituru kaudu. Seda on Põhjamaade puhul ka üksikasjalikumalt kinnitatud (11). |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni varasema ühinemispraktika (9) kohaselt on elektrienergia sektoris võimalik eristada järgmisi asjaomaseid tooteturge: i) tootmine ja hulgimüük; ii) ülekandmine; iii) jaotamine ning iv) jaemüük. Ehkki osa nendest turgudest saaks veelgi jagada, ei ole komisjonil olnud tavaks (10) eristada elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turgu, sest tootmine on üksnes väärtusahela esimene lüli ja toodetud elektrienergia turustatakse hulgimüügituru kaudu. Seda on Põhjamaade puhul ka üksikasjalikumalt kinnitatud (11).

9

10

11

| (17) | Lisaks on komisjon oma ühinemispraktikas leidnud, et Põhjamaade asjaomane tooteturg hõlmab nii kahepoolsete lepingute alusel kui ka Nord Pooli platvormil, nii Elspotil (järgmise päeva turg) kui ka Elbasel (päevasisene) müüdavat elektrienergiat (12). |
| --- | --- |

(17)

Lisaks on komisjon oma ühinemispraktikas leidnud, et Põhjamaade asjaomane tooteturg hõlmab nii kahepoolsete lepingute alusel kui ka Nord Pooli platvormil, nii Elspotil (järgmise päeva turg) kui ka Elbasel (päevasisene) müüdavat elektrienergiat (12).

12

| (18) | Taotleja leiab, et ettevõtjate energiaostulepingud peaksid kuuluma asjaomase turu alla. Tegemist on elektritootja ja kliendi (tavaliselt elektrienergia suurtarbija) vaheliste kahepoolsete lepingutega, mille alusel tarbija ostab elektrienergiat otse tootjalt. Äriühingud sõlmivad energiaostulepinguid nii tava- kui ka taastuvenergia tootjatega, konkureerides energiaostulepingute sõlmimises. |
| --- | --- |

(18)

Taotleja leiab, et ettevõtjate energiaostulepingud peaksid kuuluma asjaomase turu alla. Tegemist on elektritootja ja kliendi (tavaliselt elektrienergia suurtarbija) vaheliste kahepoolsete lepingutega, mille alusel tarbija ostab elektrienergiat otse tootjalt. Äriühingud sõlmivad energiaostulepinguid nii tava- kui ka taastuvenergia tootjatega, konkureerides energiaostulepingute sõlmimises.

| (19) | Muude kahepoolsete tehingute korral peavad energiaostulepinguid sõlmivad kliendid oma tasakaalustamatuse haldamiseks sõlmima lepingu tasakaaluhalduriga. Tootmise tasakaalustamiseks peavad elektrienergia tootjad (näiteks avamere tuuleparkide omanikud) tagama elektrienergia toodangu vastavuse prognoositud toodangule reaalajas, st kohandama prognoositud toodangu tegeliku toodanguga. Seda kohustust ei mõjuta see, kuidas tootja otsustab toodetud elektrienergiat müüa, sealhulgas energiaostulepingute alusel. |
| --- | --- |

(19)

Muude kahepoolsete tehingute korral peavad energiaostulepinguid sõlmivad kliendid oma tasakaalustamatuse haldamiseks sõlmima lepingu tasakaaluhalduriga. Tootmise tasakaalustamiseks peavad elektrienergia tootjad (näiteks avamere tuuleparkide omanikud) tagama elektrienergia toodangu vastavuse prognoositud toodangule reaalajas, st kohandama prognoositud toodangu tegeliku toodanguga. Seda kohustust ei mõjuta see, kuidas tootja otsustab toodetud elektrienergiat müüa, sealhulgas energiaostulepingute alusel.

| (20) | Seoses küsimusega, kas tavapäraselt toodetud elekter ja taastuvelekter kuuluvad samale tooteturule, on komisjon teinud tegelikust olukorrast lähtudes erinevaid järeldusi. Komisjon leidis, et tava- ja taastuvelektri tootmist Saksamaal (13) ja Itaalias (14) tuleks käsitada erinevate tooteturgudena. |
| --- | --- |

(20)

Seoses küsimusega, kas tavapäraselt toodetud elekter ja taastuvelekter kuuluvad samale tooteturule, on komisjon teinud tegelikust olukorrast lähtudes erinevaid järeldusi. Komisjon leidis, et tava- ja taastuvelektri tootmist Saksamaal (13) ja Itaalias (14) tuleks käsitada erinevate tooteturgudena.

13

14

| (21) | Samas Madalmaade (15) puhul leidis komisjon, et tavapärastest ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmine ja hulgimüük kuuluvad samale asjaomasele tooteturule. Põhjamaade puhul on komisjon oma ühinemispraktikas pidanud elektrienergia allikat tooteturu määratlemisel ebaoluliseks (16). |
| --- | --- |

(21)

Samas Madalmaade (15) puhul leidis komisjon, et tavapärastest ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmine ja hulgimüük kuuluvad samale asjaomasele tooteturule. Põhjamaade puhul on komisjon oma ühinemispraktikas pidanud elektrienergia allikat tooteturu määratlemisel ebaoluliseks (16).

15

16

| (22) | Taotleja väidab, et olukord Taanis erineb eespool nimetatud otsuses viidatud Saksamaa ja Itaalia olukorrast ning on sarnane Madalmaade olukorraga. Taotleja esitas tabelid, milles kirjeldati Taani ning vastavalt Saksamaa, Itaalia ja Madalmaade juhtumite sarnasusi ja erinevusi. Taotleja märgib, et peamised erinevused võrreldes Saksamaa ja Itaalia olukorraga on seadusega ettenähtud hüvitusmäära puudumine, võrku tarnimise eelisõiguse puudumine ja asjaolu, et taastuvelektrit müüakse hulgiturul sama hinnaga nagu tavaelektrit. |
| --- | --- |

(22)

Taotleja väidab, et olukord Taanis erineb eespool nimetatud otsuses viidatud Saksamaa ja Itaalia olukorrast ning on sarnane Madalmaade olukorraga. Taotleja esitas tabelid, milles kirjeldati Taani ning vastavalt Saksamaa, Itaalia ja Madalmaade juhtumite sarnasusi ja erinevusi. Taotleja märgib, et peamised erinevused võrreldes Saksamaa ja Itaalia olukorraga on seadusega ettenähtud hüvitusmäära puudumine, võrku tarnimise eelisõiguse puudumine ja asjaolu, et taastuvelektrit müüakse hulgiturul sama hinnaga nagu tavaelektrit.

| (23) | Ühinemisotsuses Fortum/Uniper (17) tuletas komisjon meelde, et Põhjamaade asjaomane tooteturg hõlmab nii elektrienergia tootmist kui ka hulgimüüki, olenemata tootmisallikatest ja kauplemiskanalitest, ning kahepoolsete lepingute alusel ja Põhjamaade elektribörsil Nord Pool müüdavat elektrienergiat. |
| --- | --- |

(23)

Ühinemisotsuses Fortum/Uniper (17) tuletas komisjon meelde, et Põhjamaade asjaomane tooteturg hõlmab nii elektrienergia tootmist kui ka hulgimüüki, olenemata tootmisallikatest ja kauplemiskanalitest, ning kahepoolsete lepingute alusel ja Põhjamaade elektribörsil Nord Pool müüdavat elektrienergiat.

17

| (24) | Seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiaga hõlmab taotlus avamere tuuleparke Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord ja Kriegers Flask ning tulevasi tuuleparke, sealhulgas avamere tuuleparki Thor. Kõikide asjaomaste toetuskavade kohta võeti vastu komisjoni otsused, milles kinnitati nende kokkusobivust ELi riigiabi eeskirjadega (18). |
| --- | --- |

(24)

Seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiaga hõlmab taotlus avamere tuuleparke Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord ja Kriegers Flask ning tulevasi tuuleparke, sealhulgas avamere tuuleparki Thor. Kõikide asjaomaste toetuskavade kohta võeti vastu komisjoni otsused, milles kinnitati nende kokkusobivust ELi riigiabi eeskirjadega (18).

18

| (25) | Lisaks on tuuleenergia tootmise toetused vähenenud miinimumini suurenenud konkurentsi tõttu tootmise valdkonnas. Taani energiaamet korraldas kõigi eespool nimetatud tuuleparkidega seoses avatud hanke taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmiseks. 2015. aastal korraldatud Horns Rev 3 (400 MW) hankes oli pakkujaid neli, 2016. aastal toimunud Kriegers Flaki (600 MW) hankes seitse ja 2016. aasta Vesterhav Nord/Sudi (350 MW) hankes kolm. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks on tuuleenergia tootmise toetused vähenenud miinimumini suurenenud konkurentsi tõttu tootmise valdkonnas. Taani energiaamet korraldas kõigi eespool nimetatud tuuleparkidega seoses avatud hanke taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmiseks. 2015. aastal korraldatud Horns Rev 3 (400 MW) hankes oli pakkujaid neli, 2016. aastal toimunud Kriegers Flaki (600 MW) hankes seitse ja 2016. aasta Vesterhav Nord/Sudi (350 MW) hankes kolm.

| (26) | Enne hankemenetlusi toimub riskimaandamine ning Taani ametiasutustel on nüüd turust parem arusaam ja nad on loonud tõelise turudialoogi. |
| --- | --- |

(26)

Enne hankemenetlusi toimub riskimaandamine ning Taani ametiasutustel on nüüd turust parem arusaam ja nad on loonud tõelise turudialoogi.

| (27) | Märgatavalt on vähenenud ka taastuvenergial põhinevate tehnoloogiate, nagu avameretuulikute või päikesepaneelide kogukulud. Sellest tulenevalt osutus 2010. aastal avamere tuulepargi Anholt puhul edukaks pakkumine 105 ööri/kWh, samas kui 2016. aasta avamere tuulepargi Kriegers Flak puhul oli edukas pakkumine 37 ööri/kWh. |
| --- | --- |

(27)

Märgatavalt on vähenenud ka taastuvenergial põhinevate tehnoloogiate, nagu avameretuulikute või päikesepaneelide kogukulud. Sellest tulenevalt osutus 2010. aastal avamere tuulepargi Anholt puhul edukaks pakkumine 105 ööri/kWh, samas kui 2016. aasta avamere tuulepargi Kriegers Flak puhul oli edukas pakkumine 37 ööri/kWh.

| (28) | Taani kavatseb ka luua kolm uut suuremahulist avamere tuuleparki. Esimese avamere tuulepargi võimsus on ligikaudu 800 MW ja ülejäänutel vähemalt 800 MW. Taani energiaamet teeb pakkumissüsteemide raames iga tulevase avamere tuulepargi kohta pakkumuse esitamise ettepanekud. |
| --- | --- |

(28)

Taani kavatseb ka luua kolm uut suuremahulist avamere tuuleparki. Esimese avamere tuulepargi võimsus on ligikaudu 800 MW ja ülejäänutel vähemalt 800 MW. Taani energiaamet teeb pakkumissüsteemide raames iga tulevase avamere tuulepargi kohta pakkumuse esitamise ettepanekud.

| (29) | Sarnaselt Madalmaade elektrienergia tootmise ja hulgimüügi suhtes rakendatavat erandit käsitlevale komisjoni rakendusotsusele (EL) 2018/71 (19) märgib komisjon, et toetuste eraldamine on konkurentsile avatud võistupakkumise kaudu, mis distsiplineerib taastuvenergia tootjate tarnepoliitikat. See teeb Taani tava- ja taastuvelektri tootmise (taotluses hõlmatud avamere tuuleparkide puhul) konkurentsi poolest võrdseks. |
| --- | --- |

(29)

Sarnaselt Madalmaade elektrienergia tootmise ja hulgimüügi suhtes rakendatavat erandit käsitlevale komisjoni rakendusotsusele (EL) 2018/71 (19) märgib komisjon, et toetuste eraldamine on konkurentsile avatud võistupakkumise kaudu, mis distsiplineerib taastuvenergia tootjate tarnepoliitikat. See teeb Taani tava- ja taastuvelektri tootmise (taotluses hõlmatud avamere tuuleparkide puhul) konkurentsi poolest võrdseks.

19

| (30) | Direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikes 1 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist, leiab komisjon, et asjaomane tooteturg on eranditaotluses käsitletava nii tavapärastest energiaallikatest kui ka avamere tuuleparkides elektri tootmise ja hulgimüügi turg, mis hõlmab energiaostulepinguid. |
| --- | --- |

(30)

Direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikes 1 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist, leiab komisjon, et asjaomane tooteturg on eranditaotluses käsitletava nii tavapärastest energiaallikatest kui ka avamere tuuleparkides elektri tootmise ja hulgimüügi turg, mis hõlmab energiaostulepinguid.

3.2.2.   Geograafilise turu määratlus

| (31) | 2006. aastal määratles komisjon ühinemisotsuses (20) kaks eraldi geograafilist elektrienergia hulgimüügi turgu: Ida-Taani turg (edaspidi „DK2“) ja Lääne-Taani turg (edaspidi „DK1“), sest toona puudus kahe Taani pakkumispiirkonna (ehk hinnapiirkonna) vahel otseühendus. Komisjon jõudis samale järeldusele 2018. aastal juhtumit DE/DK võrkudevaheline ühendus käsitlevas otsuses (21). |
| --- | --- |

(31)

2006. aastal määratles komisjon ühinemisotsuses (20) kaks eraldi geograafilist elektrienergia hulgimüügi turgu: Ida-Taani turg (edaspidi „DK2“) ja Lääne-Taani turg (edaspidi „DK1“), sest toona puudus kahe Taani pakkumispiirkonna (ehk hinnapiirkonna) vahel otseühendus. Komisjon jõudis samale järeldusele 2018. aastal juhtumit DE/DK võrkudevaheline ühendus käsitlevas otsuses (21).

20

DE/DK võrkudevaheline ühendus

21

| (32) | 2014. aastal uuris Taani konkurentsinõukogu virtuaalseid elektrijaamu käsitlevas otsuses (22) Taani elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turgu. Selle otsusega tunnistas Taani konkurentsinõukogu kehtetuks varasemad kohustused, mille Elsam A/S oli võtnud 2004. aastal Elsam A/S ja Nesa A/S ühinemisel. Taani konkurentsinõukogu toetas osaliselt seda, et geograafiline turg on suurem kui DK1. DK1 on ülekandeühenduste kaudu ühendatud Norra, Rootsi ja Saksamaaga. Tegeliku elektri hulgimüügihind DK1 turul erines 2013. aastal kõigi ühendatud hinnapiirkondade hinnast vähem kui 10 % puhul tundidest. Enamikul tundidel oli DK1 hulgimüügihind võrdne vähemalt ühe ühendatud hinnapiirkonna hinnaga, mis toetas Lääne-Taanist laiemat geograafilise turu ulatust. Siiski jäi küsimus, kas geograafiline turg on laiem kui Lääne-Taani, lahtiseks. Taani konkurentsinõukogu (23) märkis 2019. aastal, et elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turg on ulatuselt üleriigiline, kuid jättis lahtiseks küsimuse, kas määratleda geograafiline turg laiema või kitsamana. See järeldus põhines järgmistel varasematel juhtumitel: 1) otsus M.8660 Fortum/Uniper, milles komisjon tegi järelduse üleriigilise turu olemasolu kohta Rootsis; 2) otsus M.3268 Sydkraft ja Graninge, milles komisjon leidis, et Rootsi on Soome ja Taani turust eraldiseisev turg ainult tähtsusetu arvu tunde, mis viitas sellele, et elektrienergia hulgiturg oli ulatuselt laiem kui üleriigiline, ning 3) Taani konkurentsinõukogu virtuaalelektrijaamu käsitlev otsus, milles konkurentsinõukogu leidis viiteid, et Taani elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turu suundumuste tõttu on geograafiline turg suurem kui DK1. Taani ja naaberriikide vahelist ülekandevõimsust on alates 2006. aastast oluliselt suurendatud. Nimelt on kasutusele võetud Skagerraki (Norra), Kontiskani (Rootsi) ja Konteki (Saksamaa) võrkudevahelised ühendused või neid laiendatud. 2019. aastal hakkas tööle võrkudevaheline ühendus COBRAcable (Madalmaadega). Taanis ühendab riigi lääne- ja idaosa nüüd Suur-Belt. |
| --- | --- |

(32)

2014. aastal uuris Taani konkurentsinõukogu virtuaalseid elektrijaamu käsitlevas otsuses (22) Taani elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turgu. Selle otsusega tunnistas Taani konkurentsinõukogu kehtetuks varasemad kohustused, mille Elsam A/S oli võtnud 2004. aastal Elsam A/S ja Nesa A/S ühinemisel. Taani konkurentsinõukogu toetas osaliselt seda, et geograafiline turg on suurem kui DK1. DK1 on ülekandeühenduste kaudu ühendatud Norra, Rootsi ja Saksamaaga. Tegeliku elektri hulgimüügihind DK1 turul erines 2013. aastal kõigi ühendatud hinnapiirkondade hinnast vähem kui 10 % puhul tundidest. Enamikul tundidel oli DK1 hulgimüügihind võrdne vähemalt ühe ühendatud hinnapiirkonna hinnaga, mis toetas Lääne-Taanist laiemat geograafilise turu ulatust. Siiski jäi küsimus, kas geograafiline turg on laiem kui Lääne-Taani, lahtiseks. Taani konkurentsinõukogu (23) märkis 2019. aastal, et elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turg on ulatuselt üleriigiline, kuid jättis lahtiseks küsimuse, kas määratleda geograafiline turg laiema või kitsamana. See järeldus põhines järgmistel varasematel juhtumitel: 1) otsus M.8660 Fortum/Uniper, milles komisjon tegi järelduse üleriigilise turu olemasolu kohta Rootsis; 2) otsus M.3268 Sydkraft ja Graninge, milles komisjon leidis, et Rootsi on Soome ja Taani turust eraldiseisev turg ainult tähtsusetu arvu tunde, mis viitas sellele, et elektrienergia hulgiturg oli ulatuselt laiem kui üleriigiline, ning 3) Taani konkurentsinõukogu virtuaalelektrijaamu käsitlev otsus, milles konkurentsinõukogu leidis viiteid, et Taani elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turu suundumuste tõttu on geograafiline turg suurem kui DK1. Taani ja naaberriikide vahelist ülekandevõimsust on alates 2006. aastast oluliselt suurendatud. Nimelt on kasutusele võetud Skagerraki (Norra), Kontiskani (Rootsi) ja Konteki (Saksamaa) võrkudevahelised ühendused või neid laiendatud. 2019. aastal hakkas tööle võrkudevaheline ühendus COBRAcable (Madalmaadega). Taanis ühendab riigi lääne- ja idaosa nüüd Suur-Belt.

22

23

otsus M.8660 Fortum/Uniper

otsus M.3268 Sydkraft ja Graninge

virtuaalelektrijaamu käsitlev otsus

| (33) | Taotleja esitatud tõenditest (24) nähtub suurenev hinnakorrelatsioon Ida- ja Lääne-Taani vahel ning ka naabruses asuvate Rootsi, Norra ja Saksamaa hinnapiirkondadega (SE3, SE4, NO2 ja DE). Näiteks oli DK1 piirkonnas hind ühe teise piirkonnaga (DK2, SE3, SE4, NO2 ja DE) sama 2013. aastal 91,7 % ajast ja 2018. aastal 96,3 % ajast; DK2 puhul olid need näitajad 2013. aastal 97,8 % ja 2018. aastal 98,6 %. Seevastu tundide arv, mille jooksul DK1 piirkonnas oli teistest piirkondadest erinev hind, vähenes 2013. aastast 2018. aastani 8,3 %-lt 3,7 %-le; DK2 puhul langes protsent 2,2 %-lt 1,4 %-le. |
| --- | --- |

(33)

Taotleja esitatud tõenditest (24) nähtub suurenev hinnakorrelatsioon Ida- ja Lääne-Taani vahel ning ka naabruses asuvate Rootsi, Norra ja Saksamaa hinnapiirkondadega (SE3, SE4, NO2 ja DE). Näiteks oli DK1 piirkonnas hind ühe teise piirkonnaga (DK2, SE3, SE4, NO2 ja DE) sama 2013. aastal 91,7 % ajast ja 2018. aastal 96,3 % ajast; DK2 puhul olid need näitajad 2013. aastal 97,8 % ja 2018. aastal 98,6 %. Seevastu tundide arv, mille jooksul DK1 piirkonnas oli teistest piirkondadest erinev hind, vähenes 2013. aastast 2018. aastani 8,3 %-lt 3,7 %-le; DK2 puhul langes protsent 2,2 %-lt 1,4 %-le.

24

| (34) | Energineti andmetel on Taanil naaberriikidega loodud võrkudevahelistes ühendustes väga suur võimsus, moodustades ligikaudu 90 % Taani siseriiklikust tippkoormusest. Taani tihe ühendatus naaberriikidega tähendab, et Taanis on elektrienergial erinev hetketuru hind vaid ligikaudu 10 % ajast. Ülejäänud ajal on hulgihind sama kui Norras, Rootsis või Saksamaal. |
| --- | --- |

(34)

Energineti andmetel on Taanil naaberriikidega loodud võrkudevahelistes ühendustes väga suur võimsus, moodustades ligikaudu 90 % Taani siseriiklikust tippkoormusest. Taani tihe ühendatus naaberriikidega tähendab, et Taanis on elektrienergial erinev hetketuru hind vaid ligikaudu 10 % ajast. Ülejäänud ajal on hulgihind sama kui Norras, Rootsis või Saksamaal.

| (35) | 2019. aastal oli Ida-Taani (DK2) ja Saksamaa vahelise rahvusvahelise ühenduse vaba kauplemisvõimsus ekspordi suunal 90 % ja impordi suunal 95 % ühenduse koguvõimsusest. Ülejäänud välisühenduste vaba kauplemisvõimsus ekspordi suunal moodustas 60–88 % võrkudevahelise ühenduse koguvõimsusest. Lääne-Taani (DK1) ning Norra ja Rootsi vaheline kauplemisvõimsus oli 2019. aastal väiksem kui 2018. aastal. Samas oli mõlema Taani pakkumispiirkonna ja Saksamaa vaheline kauplemisvõimsus suurem. Ühenduse COBRAcable vaba kauplemisvõimsus ekspordi ja impordi suunal moodustas 2019. aastal 87 % võrkudevahelise ühenduse koguvõimsusest. |
| --- | --- |

(35)

2019. aastal oli Ida-Taani (DK2) ja Saksamaa vahelise rahvusvahelise ühenduse vaba kauplemisvõimsus ekspordi suunal 90 % ja impordi suunal 95 % ühenduse koguvõimsusest. Ülejäänud välisühenduste vaba kauplemisvõimsus ekspordi suunal moodustas 60–88 % võrkudevahelise ühenduse koguvõimsusest. Lääne-Taani (DK1) ning Norra ja Rootsi vaheline kauplemisvõimsus oli 2019. aastal väiksem kui 2018. aastal. Samas oli mõlema Taani pakkumispiirkonna ja Saksamaa vaheline kauplemisvõimsus suurem. Ühenduse COBRAcable vaba kauplemisvõimsus ekspordi ja impordi suunal moodustas 2019. aastal 87 % võrkudevahelise ühenduse koguvõimsusest.

| (36) | Komisjon täheldab, et mõlemale piirkonnale on väljastpoolt kehtestatud hinnapiiranguid: DK1 piirkonnal on samad hinnad kui teistel piirkondadel 89,3 % tundidest ja DK2 piirkonnal 98,4 % tundidest. Võrdluseks, ühinemisotsuse Fortum/Uniper punktis 28 järeldas komisjon, et neli Rootsi pakkumispiirkonda moodustavad ühtse geograafilise turu, sest neil on sama hind 89,7 % tundidest. Komisjon märgib ka, et taotleja sõnul tegutseb nii DK1 kui ka DK2 turul neli suurimat ettevõtjat, kelle turuosa on suurem kui 10 %. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon täheldab, et mõlemale piirkonnale on väljastpoolt kehtestatud hinnapiiranguid: DK1 piirkonnal on samad hinnad kui teistel piirkondadel 89,3 % tundidest ja DK2 piirkonnal 98,4 % tundidest. Võrdluseks, ühinemisotsuse Fortum/Uniper punktis 28 järeldas komisjon, et neli Rootsi pakkumispiirkonda moodustavad ühtse geograafilise turu, sest neil on sama hind 89,7 % tundidest. Komisjon märgib ka, et taotleja sõnul tegutseb nii DK1 kui ka DK2 turul neli suurimat ettevõtjat, kelle turuosa on suurem kui 10 %.

Fortum/Uniper

| (37) | Direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikes 1 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist, leiab komisjon, et nii tavapärastest kui ka taotluses käsitletavatest taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise ja hulgimüügi asjaomase geograafilise turu (mis hõlmab energiaostulepinguid) ulatuse võib jätta lahtiseks, nii juhul, kui DK1 ja DK2 piirkonnal on eraldi turg kui ka siis, kui tegemist on ühtse riikliku Taani turuga. |
| --- | --- |

(37)

Direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikes 1 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma et see piiraks konkurentsiõiguse kohaldamist, leiab komisjon, et nii tavapärastest kui ka taotluses käsitletavatest taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise ja hulgimüügi asjaomase geograafilise turu (mis hõlmab energiaostulepinguid) ulatuse võib jätta lahtiseks, nii juhul, kui DK1 ja DK2 piirkonnal on eraldi turg kui ka siis, kui tegemist on ühtse riikliku Taani turuga.

3.2.3.   Turuanalüüs

| (38) | Kõik elektrienergia tootmise osakaaluga seotud turuosade arvutused ja viited põhinevad taotlejalt saadud teabel. |
| --- | --- |

(38)

Kõik elektrienergia tootmise osakaaluga seotud turuosade arvutused ja viited põhinevad taotlejalt saadud teabel.

| (39) | Komisjon võtab oma analüüsis arvesse mitut tegurit. Turuosad on küll tähtsad, kuid arvesse võetakse ka naaberriikide tootjate avaldatavat konkurentsisurvet ja taastuvenergia võimsusega seotud hangetes osalevate pakkujate arvu. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon võtab oma analüüsis arvesse mitut tegurit. Turuosad on küll tähtsad, kuid arvesse võetakse ka naaberriikide tootjate avaldatavat konkurentsisurvet ja taastuvenergia võimsusega seotud hangetes osalevate pakkujate arvu.

| (40) | Taani elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turul on praegu kolm peamist osalejat, kelle suhtes kehtivad direktiivi 2014/25/EL kohaselt riigihanke-eeskirjad. Need on Ørsted A/S (edaspidi „Ørsted“) (50,1 % kuulub Taani riigile), Vattenfalli Taani tütarettevõtja Vattenfall AB (edaspidi „Vattenfall“) (kuulub täielikult Rootsi riigile) ja HOFOR Energiproduktion A/S (edaspidi „HOFOR“), mis kuulub Kopenhaageni vallale. |
| --- | --- |

(40)

Taani elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turul on praegu kolm peamist osalejat, kelle suhtes kehtivad direktiivi 2014/25/EL kohaselt riigihanke-eeskirjad. Need on Ørsted A/S (edaspidi „Ørsted“) (50,1 % kuulub Taani riigile), Vattenfalli Taani tütarettevõtja Vattenfall AB (edaspidi „Vattenfall“) (kuulub täielikult Rootsi riigile) ja HOFOR Energiproduktion A/S (edaspidi „HOFOR“), mis kuulub Kopenhaageni vallale.

| (41) | Praegu kaupleb Nord Pooli börsil 18 Taani ettevõtjat. Enamik neist ettevõtjatest, nagu Danske Commodities ja Centrica Energy Trading, ei ole direktiivi 2014/25/EL kohaselt avalikud ettevõtjad. |
| --- | --- |

(41)

Praegu kaupleb Nord Pooli börsil 18 Taani ettevõtjat. Enamik neist ettevõtjatest, nagu Danske Commodities ja Centrica Energy Trading, ei ole direktiivi 2014/25/EL kohaselt avalikud ettevõtjad.

| (42) | 2018. ja 2019. aastal oli Ørstedi turuosa DK1 ja DK2 kombineeritud turul (tootmise poolest) vastavalt [20–30] % ja [10–20] %, Vattenfalli turuosa oli [5–10] % ja [10–20] % ning HOFORi turuosa oli [0–5] % ja [0–5] %. Nende ettevõtjate suuremad konkurendid, kelle suhtes ei kohaldata riigihanke-eeskirju, on Vindenergi Danmark (turuosad [40–50] % ja [40–50] %) ning Energi Danmark ([10–20] % ja [10–20] %). DK1 ja DK2 turul olid turuosad valdavalt samas vahemikus (Ørsted [20–30] % DK1 turul ja [10–20] % DK2 turul 2018. aastal, [20–30] % DK1 turul ja [10–20] % DK2 turul 2019. aastal, Vattenfall [5–10] % DK1 turul ja [0–5] % DK2 turul 2018. aastal, [10–20] % DK1 turul ja [0–5] % DK2 turul 2019. aastal, HOFOR [0–5] % DK1 turul ning [5–10] % DK2 turul 2019. aastal). Kui asjaomane geograafiline turg on Taanist laiem, oleksid need turuosad väiksemad. |
| --- | --- |

(42)

2018. ja 2019. aastal oli Ørstedi turuosa DK1 ja DK2 kombineeritud turul (tootmise poolest) vastavalt [20–30] % ja [10–20] %, Vattenfalli turuosa oli [5–10] % ja [10–20] % ning HOFORi turuosa oli [0–5] % ja [0–5] %. Nende ettevõtjate suuremad konkurendid, kelle suhtes ei kohaldata riigihanke-eeskirju, on Vindenergi Danmark (turuosad [40–50] % ja [40–50] %) ning Energi Danmark ([10–20] % ja [10–20] %). DK1 ja DK2 turul olid turuosad valdavalt samas vahemikus (Ørsted [20–30] % DK1 turul ja [10–20] % DK2 turul 2018. aastal, [20–30] % DK1 turul ja [10–20] % DK2 turul 2019. aastal, Vattenfall [5–10] % DK1 turul ja [0–5] % DK2 turul 2018. aastal, [10–20] % DK1 turul ja [0–5] % DK2 turul 2019. aastal, HOFOR [0–5] % DK1 turul ning [5–10] % DK2 turul 2019. aastal). Kui asjaomane geograafiline turg on Taanist laiem, oleksid need turuosad väiksemad.

| (43) | Import ja eksport on Taani elektrituru väga tähtis osa. 2018. ja 2019. aastal oli elektritarbimine ligikaudu 33,5 TWh. Import moodustas 2018. aastal ligikaudu 45,6 % kogutarbimisest, samas kui riigi toodang kattis 2018. aastal 41 % ja 2019. aastal 48 % tarbimisest. Ka eksport on märkimisväärne, moodustades 2018. ja 2019. aastal 73 % ja 62 % Taani elektrienergia toodangust. |
| --- | --- |

(43)

Import ja eksport on Taani elektrituru väga tähtis osa. 2018. ja 2019. aastal oli elektritarbimine ligikaudu 33,5 TWh. Import moodustas 2018. aastal ligikaudu 45,6 % kogutarbimisest, samas kui riigi toodang kattis 2018. aastal 41 % ja 2019. aastal 48 % tarbimisest. Ka eksport on märkimisväärne, moodustades 2018. ja 2019. aastal 73 % ja 62 % Taani elektrienergia toodangust.

| (44) | See näitab, kui suurel määral on Taani elektriturg integreeritud laiemasse geograafilisse turgu, ja sellest tulenevat konkurentsisurvet, mida eelkõige, kuid mitte ainult naaberriikide elektrienergia tootjad avaldavad Taani tootjatele piiriüleste võrkudevaheliste ühenduste kaudu. |
| --- | --- |

(44)

See näitab, kui suurel määral on Taani elektriturg integreeritud laiemasse geograafilisse turgu, ja sellest tulenevat konkurentsisurvet, mida eelkõige, kuid mitte ainult naaberriikide elektrienergia tootjad avaldavad Taani tootjatele piiriüleste võrkudevaheliste ühenduste kaudu.

| (45) | Põhjamaade hulgimüügi hetkehinnad määratakse Nord Pooli börsil. DK1 ja DK2 hetketuru keskmine tunnihind oli 2019. aastal vastavalt 38,50 ja 39,84 eurot/MWh, mis on mõlemas piirkonnas 2018. aastaga võrreldes 13 % langus. Süsteemihind oli 2019. aastal 38,94 eurot/MWh. Põhjamaade süsteemi hind on fiktiivne hetkehind, mis oleks tekkinud, kui Põhjamaad oleks üks pakkumispiirkond. DK1 turul on tavaliselt madalamad hinnad kui DK2 turul, sest DK1 turul on suhteliselt suur ülesseatud tuulevõimsus, mis aitab hindu alla suruda. 2019. aastal oli keskmine hetkehind Norras 39,28 eurot/MWh, Saksamaal 37,68 eurot/MWh ja Rootsis 38,79 eurot/MWh, mis on väga sarnane DK1 ja DK2 turu hinnaga. |
| --- | --- |

(45)

Põhjamaade hulgimüügi hetkehinnad määratakse Nord Pooli börsil. DK1 ja DK2 hetketuru keskmine tunnihind oli 2019. aastal vastavalt 38,50 ja 39,84 eurot/MWh, mis on mõlemas piirkonnas 2018. aastaga võrreldes 13 % langus. Süsteemihind oli 2019. aastal 38,94 eurot/MWh. Põhjamaade süsteemi hind on fiktiivne hetkehind, mis oleks tekkinud, kui Põhjamaad oleks üks pakkumispiirkond. DK1 turul on tavaliselt madalamad hinnad kui DK2 turul, sest DK1 turul on suhteliselt suur ülesseatud tuulevõimsus, mis aitab hindu alla suruda. 2019. aastal oli keskmine hetkehind Norras 39,28 eurot/MWh, Saksamaal 37,68 eurot/MWh ja Rootsis 38,79 eurot/MWh, mis on väga sarnane DK1 ja DK2 turu hinnaga.

| (46) | Taanis kaubeldakse ligikaudu 6 % elektrienergiaga Euroopa ühtsel päevasisesel turul Xbid. Päevasisene turg põhineb pidevkauplemisel pakkumishinnaga, erinevalt järgmise päeva turust, mis on enampakkumispõhine ja ühe kliiringhinnaga. Päevasisest turgu kasutatakse tarbimis- ja tootmiskavade kohandamiseks seoses muu hulgas portfellide tasakaalu taastamisega. See tähendab, et iga tunni hind päevasisesel turul algab hetkehinnast ja liigub seejärel üles või alla, kui kauplemisajal on ettenägematuid sündmusi. DK1 päevasisesel turul oli aasta keskmine hind 2019. aastal 35,1 eurot/MWh. DK2 turul oli see 36,7 eurot/MWh. 2018. aastal oli keskmine hind DK1 turul 40,4 eurot/MWh ja DK2 turul 41,9 eurot/MWh. |
| --- | --- |

(46)

Taanis kaubeldakse ligikaudu 6 % elektrienergiaga Euroopa ühtsel päevasisesel turul Xbid. Päevasisene turg põhineb pidevkauplemisel pakkumishinnaga, erinevalt järgmise päeva turust, mis on enampakkumispõhine ja ühe kliiringhinnaga. Päevasisest turgu kasutatakse tarbimis- ja tootmiskavade kohandamiseks seoses muu hulgas portfellide tasakaalu taastamisega. See tähendab, et iga tunni hind päevasisesel turul algab hetkehinnast ja liigub seejärel üles või alla, kui kauplemisajal on ettenägematuid sündmusi. DK1 päevasisesel turul oli aasta keskmine hind 2019. aastal 35,1 eurot/MWh. DK2 turul oli see 36,7 eurot/MWh. 2018. aastal oli keskmine hind DK1 turul 40,4 eurot/MWh ja DK2 turul 41,9 eurot/MWh.

| (47) | Taotluses esitatud arvutustest (25) ilmneb ka, et DK1 ja DK2 turu hinnad on valdava osa ajast samad nagu ühes või mitmes naaberhinnapiirkonnas. 2018. ja 2019. aastal olid hinnad DK1 turul samad nagu piirkonna teises hinnapiirkonnas (DK2, SE3, SE4, NO2 ja DE) 94,8 % ja 96,3 % ajast; hinnad DK2 turul olid samad nagu piirkonna teises hinnapiirkonnas (DK1, SE3, SE4, NO2 ja DE) 98,8 % ja 98,6 % ajast. Ühtlasi on korrelatsioon kahe Taani piirkonna ning Põhjamaade süsteemi ja Saksamaa hulgimüügihinna vahel üsna suur, olles perioodil 2017–2018 vahemikus 64–83 %. |
| --- | --- |

(47)

Taotluses esitatud arvutustest (25) ilmneb ka, et DK1 ja DK2 turu hinnad on valdava osa ajast samad nagu ühes või mitmes naaberhinnapiirkonnas. 2018. ja 2019. aastal olid hinnad DK1 turul samad nagu piirkonna teises hinnapiirkonnas (DK2, SE3, SE4, NO2 ja DE) 94,8 % ja 96,3 % ajast; hinnad DK2 turul olid samad nagu piirkonna teises hinnapiirkonnas (DK1, SE3, SE4, NO2 ja DE) 98,8 % ja 98,6 % ajast. Ühtlasi on korrelatsioon kahe Taani piirkonna ning Põhjamaade süsteemi ja Saksamaa hulgimüügihinna vahel üsna suur, olles perioodil 2017–2018 vahemikus 64–83 %.

25

| (48) | Taanil on naaberriikidega loodud võrkudevahelistes ühendustes väga suur võimsus, moodustades ligikaudu 90 % Taani siseriiklikust tippkoormusest. Taani tihe ühendatus naaberriikidega tähendab, et Taanis on DK1 ja DK2 turu elektrienergial erinev hetketuru hind vaid ligikaudu 10 % ajast. Ülejäänud ajal on hulgihind DK1 ja DK2 turul sama kui Norras, Rootsis või Saksamaal. |
| --- | --- |

(48)

Taanil on naaberriikidega loodud võrkudevahelistes ühendustes väga suur võimsus, moodustades ligikaudu 90 % Taani siseriiklikust tippkoormusest. Taani tihe ühendatus naaberriikidega tähendab, et Taanis on DK1 ja DK2 turu elektrienergial erinev hetketuru hind vaid ligikaudu 10 % ajast. Ülejäänud ajal on hulgihind DK1 ja DK2 turul sama kui Norras, Rootsis või Saksamaal.

| (49) | Komisjon leiab, et need elemendid viitavad Taani elektrihindade väga tugevale lähenemisele Põhjamaade ja Saksamaa hindadele. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon leiab, et need elemendid viitavad Taani elektrihindade väga tugevale lähenemisele Põhjamaade ja Saksamaa hindadele.

3.2.4.   Kokkuvõte

| (50) | Taotluse järgi on võrgustiku sektori hankijatel Taani elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turul piiratud turuosa. |
| --- | --- |

(50)

Taotluse järgi on võrgustiku sektori hankijatel Taani elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turul piiratud turuosa.

| (51) | Elektrienergia impordi ja ekspordi kõrge tase võrreldes Taani elektrienergia tootmisega ning naaberriikidega jagatav ülekandevõimsus viitavad, et Taani elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turg on suures osas integreeritud laiemasse, riikidevahelisse turgu. Isegi kui geograafiline turg ei ole tingimata riikidevaheline, avaldab elektrienergia import Taani igal aastal märkimisväärse arvu tundide jooksul ikkagi konkurentsisurvet Taani elektrienergia hulgimüügihindadele. |
| --- | --- |

(51)

Elektrienergia impordi ja ekspordi kõrge tase võrreldes Taani elektrienergia tootmisega ning naaberriikidega jagatav ülekandevõimsus viitavad, et Taani elektrienergia tootmise ja hulgimüügi turg on suures osas integreeritud laiemasse, riikidevahelisse turgu. Isegi kui geograafiline turg ei ole tingimata riikidevaheline, avaldab elektrienergia import Taani igal aastal märkimisväärse arvu tundide jooksul ikkagi konkurentsisurvet Taani elektrienergia hulgimüügihindadele.

| (52) | Seda kinnitavad ka taotleja esitatud andmed hulgimüügihindade kohta, mis näitavad, et Taani hinnad on väga sarnased kogu Nordpooli ja Saksamaa hindadega. |
| --- | --- |

(52)

Seda kinnitavad ka taotleja esitatud andmed hulgimüügihindade kohta, mis näitavad, et Taani hinnad on väga sarnased kogu Nordpooli ja Saksamaa hindadega.

| (53) | Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevused on avatud konkurentsile (vaba juurdepääsuga turgudel) sellisel määral, et ka direktiivis 2014/25/EL sätestatud üksikasjalike hanke-eeskirjadega seotud korra kohaldamiseta on tagatud, et asjaomaste tegevuste puhul vajalikud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, mis tugineb kriteeriumidele, mis võimaldavad võrgustiku sektori hankijal kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama lahenduse. |
| --- | --- |

(53)

Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas elektrienergia tootmise ja hulgimüügiga seotud tegevused on avatud konkurentsile (vaba juurdepääsuga turgudel) sellisel määral, et ka direktiivis 2014/25/EL sätestatud üksikasjalike hanke-eeskirjadega seotud korra kohaldamiseta on tagatud, et asjaomaste tegevuste puhul vajalikud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, mis tugineb kriteeriumidele, mis võimaldavad võrgustiku sektori hankijal kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama lahenduse.

| (54) | Eespool vaadeldud aspekte arvesse võttes võib komisjon järeldada, et tavapärastest energiaallikatest ja avamere tuuleparkides elektrienergia tootmine ja hulgimüük, mille puhul Taanis kasutatakse hankemenetlust, on otseselt avatud konkurentsile turul, millele juurdepääs ei ole piiratud direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(54)

Eespool vaadeldud aspekte arvesse võttes võib komisjon järeldada, et tavapärastest energiaallikatest ja avamere tuuleparkides elektrienergia tootmine ja hulgimüük, mille puhul Taanis kasutatakse hankemenetlust, on otseselt avatud konkurentsile turul, millele juurdepääs ei ole piiratud direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 tähenduses.

4.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (55) | Käesoleva otsuse kohaldamisel ja ilma et see piiraks konkurentsiõigust, tuleneb põhjendustest 11–53, et tavapärastest energiaallikatest ja avamere tuuleparkides elektrienergia tootmine ja hulgimüük, mille suhtes kehtib Taanis hankemenetlus, on avatud konkurentsile turul, millele juurdepääs ei ole piiratud direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses. Seega ei tuleks jätkata direktiivi 2014/25/EL kohaldamist lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada seda tegevust Taanis. |
| --- | --- |

(55)

Käesoleva otsuse kohaldamisel ja ilma et see piiraks konkurentsiõigust, tuleneb põhjendustest 11–53, et tavapärastest energiaallikatest ja avamere tuuleparkides elektrienergia tootmine ja hulgimüük, mille suhtes kehtib Taanis hankemenetlus, on avatud konkurentsile turul, millele juurdepääs ei ole piiratud direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses. Seega ei tuleks jätkata direktiivi 2014/25/EL kohaldamist lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada seda tegevust Taanis.

| (56) | Direktiivi 2014/25/EL kohaldamist tuleks jätkata lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada tegevusi, mis on taotlusest nimelt välja jäetud. |
| --- | --- |

(56)

Direktiivi 2014/25/EL kohaldamist tuleks jätkata lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada tegevusi, mis on taotlusest nimelt välja jäetud.

| (57) | Käesolev otsus lähtub 2021. aasta oktoobrist 2022. aasta märtsini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud taotlejate esitatud teabes. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldamise tingimused enam täidetud. |
| --- | --- |

(57)

Käesolev otsus lähtub 2021. aasta oktoobrist 2022. aasta märtsini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud taotlejate esitatud teabes. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldamise tingimused enam täidetud.

| (58) | Tuletatakse meelde, et direktiivi 2014/23/EL (26) artikliga 16 nähakse ette erand nimetatud direktiivi kohaldamisest hankija väljastatud kontsessioonide puhul, kui liikmesriigis, kus kontsessiooni täidetakse, on vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 35 tuvastatud, et kontsessiooniga hõlmatud tegevus on otse avatud konkurentsile kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikliga 34. Kuna järeldati, et taotluses käsitletav elektrienergia tootmine ja hulgimüük on konkurentsile avatud turul, millele juurdepääs ei ole piiratud, jäetakse nende tegevuste Taanis täitmise võimaldamiseks sõlmitud kontsessioonilepingud välja direktiivi 2014/23/EL kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(58)

Tuletatakse meelde, et direktiivi 2014/23/EL (26) artikliga 16 nähakse ette erand nimetatud direktiivi kohaldamisest hankija väljastatud kontsessioonide puhul, kui liikmesriigis, kus kontsessiooni täidetakse, on vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 35 tuvastatud, et kontsessiooniga hõlmatud tegevus on otse avatud konkurentsile kooskõlas direktiivi 2014/25/EL artikliga 34. Kuna järeldati, et taotluses käsitletav elektrienergia tootmine ja hulgimüük on konkurentsile avatud turul, millele juurdepääs ei ole piiratud, jäetakse nende tegevuste Taanis täitmise võimaldamiseks sõlmitud kontsessioonilepingud välja direktiivi 2014/23/EL kohaldamisalast.

26

| (59) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(59)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata võrgustiku sektori hankijate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada tavapärastest ja taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmist ja hulgimüüki Taanis ning mis on hõlmatud direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohaselt esitatud taotlusega.

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 26. juuli 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  
  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

1

(2)  Komisjoni 10. oktoobri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1804, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid) artiklite 34 ja 35 kohaldamise üksikasjalikke eeskirju (ELT L 275, 12.10.2016, lk 39).

2

(3)  Direktiivi 2014/25/EL põhjendus 44.

3

(4)  Samas.

4

(5)  
  27. aprilli 2016. aasta kohtuotsus T-463/14, Österreichische Post AG vs. komisjon, EU:T:2016:243, punkt 28 ja direktiivi 2014/25/EL põhjendus 44.

5

vs.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (ELT L 158, 14.6.2019, lk 125).

6

(7)  See ei mõjuta komisjoni hinnangut kõnealuse direktiivi Taani õigusesse ülevõtmise kohta.

7

(8)  Vt taotluse lk 28.

8

(9)  Juhtum COMP/M.4110, E.ON/ENDESA, 25.4.2006, punkt 10, lk 3.

9

(10)  Juhtum COMP/M.3696, E.ON/MOL, 21.1.2005, punkt 223, juhtum COMP/M.5467, RWE/ESSENT, 23.6.2009, punkt 23.

10

(11)  Vt juhtum M.8660, Fortum/Uniper, 15.6.2018, punkt 18. Vt ka COMP/M.7927, EPH/ENEL/SE, punktid 9–12; COMP/M.6984, EPH/Stredoslovenska Energetika, punkt 15; M.3268, Sydkraft/Graninge, punktid 19–20.

11

(12)  Vt juhtum M.8660, Fortum/Uniper, 15.6.2018, punkt 18. Vt ka COMP/M.7927, EPH/ENEL/SE, punktid 9–12; COMP/M.6984, EPH/Stredoslovenska Energetika, punkt 15; M.3268, Sydkraft/Graninge, punktid 19–20.

12

(13)  
  ELT L 114, 26.4.2012, lk 21, punktid 36–40.

13

(14)  
  ELT L 271, 5.10.2012, lk 4, punktid 46–50.

14

(15)  
  ELT L 12, 17.1.2018, lk 53
  , punktid 19–23.

15

,

(16)  Vt juhtum M.8660, Fortum/Uniper, 15.6.2018, punkt 18.

16

(17)  Vt juhtumid M.8660 Fortum/Uniper, 15.6.2018, punkt 18, ja juhtumid COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, punktid 9–12; COMP/M.6984, EPH/Stredoslovenska Energetika, punkt 15; M.3268, Sydkraft/Graninge, punktid 19–20.

17

(18)  Juhtumid SA.40305, SA.43751, SA.45974 ja SA.57858.

18

(19)  Vt komisjoni 12. detsembri 2017. aasta otsus (EL) 2018/71 Madalmaade elektri tootmise ja hulgimüügi vabastamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ) kohaldamisest (ELT L 12, 17.1.2018, lk 53), punkt 21.

19

(20)  Komisjoni 14. märtsi 2006. aasta otsus 2007/353/EÜ, millega kuulutatakse koondumine ühisturu ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks (juhtum nr COMP/M.3868 – DONG/Elsam/Energi E2) (ELT L 133, 25.5.2007, lk 24), punktid 258–260.

20

(21)  Kokkuvõte komisjoni 7. detsembri 2018. aasta otsusest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 ja EMP lepingu artikli 54 kohase menetluse kohta (juhtum AT.40461 – DK/DE võrkudevaheline ühendus) (ELT C 58, 14.2.2019, lk 7), punktid 49–50.

21

(22)  Taani konkurentsinõukogu, DONG Energys anmodning om ophævelse af VPP tilsagn, 2014:

22

https://www.kfst.dk/media/13295/20140528-ikkefortrolig-afgoerelse-dong.pdf.

(23)  Taani konkurentsinõukogu 25. juuni 2019. aasta otsus; https://www.kfst.dk/media/54483/20190625-fusion-se-eniig.pdf.

23

(24)  Vt taotlus, punktid 94–97.

24

(25)  Vt taotlus, punkt 95.

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014
  . aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (
  ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

26

. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (

---

| 8.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/51

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1377,

4. august 2022,

millega muudetakse otsuse 2007/453/EÜ lisa Prantsusmaa BSE staatuse osas

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 5507 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud, et liikmesriigid, kolmandad riigid või nende piirkonnad (edaspidi „riigid või piirkonnad“) liigitatakse vastavalt nende staatusele veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) osas ühte järgmisest kolmest kategooriast: väheolulise BSE-riskiga riigid, kontrollitud BSE-riskiga riigid ja määratlemata BSE-riskiga riigid. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud, et liikmesriigid, kolmandad riigid või nende piirkonnad (edaspidi „riigid või piirkonnad“) liigitatakse vastavalt nende staatusele veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) osas ühte järgmisest kolmest kategooriast: väheolulise BSE-riskiga riigid, kontrollitud BSE-riskiga riigid ja määratlemata BSE-riskiga riigid.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) on määranud taotluse esitanud riigi ühte nendest kolmest kategooriast, võib teha otsuse liidu kategooria ümberhindamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) on määranud taotluse esitanud riigi ühte nendest kolmest kategooriast, võib teha otsuse liidu kategooria ümberhindamise kohta.

| (3) | Komisjoni otsuses 2007/453/EÜ (2) on riikide või piirkondade BSE staatus esitatud vastavalt nende BSE-riskile kõnealuse õigusakti lisa A, B või C osas. Kõnealuse lisa A osas loetletud riike ja piirkondi käsitatakse väheolulise BSE-riskiga riikide või piirkondadena, B osas loetletud riike ja piirkondi kontrollitud BSE-riskiga riikide ja piirkondadena ning kõnealuse lisa C osas on märgitud, et A ja B osas loetlemata riike ja piirkondi tuleb käsitada määratlemata BSE-riskiga riikide ja piirkondadena. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsuses 2007/453/EÜ (2) on riikide või piirkondade BSE staatus esitatud vastavalt nende BSE-riskile kõnealuse õigusakti lisa A, B või C osas. Kõnealuse lisa A osas loetletud riike ja piirkondi käsitatakse väheolulise BSE-riskiga riikide või piirkondadena, B osas loetletud riike ja piirkondi kontrollitud BSE-riskiga riikide ja piirkondadena ning kõnealuse lisa C osas on märgitud, et A ja B osas loetlemata riike ja piirkondi tuleb käsitada määratlemata BSE-riskiga riikide ja piirkondadena.

| (4) | Prantsusmaa kuulub otsuse 2007/453/EÜ lisa B osas esitatud kontrollitud BSE-riskiga riikide ja piirkondade hulka. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa kuulub otsuse 2007/453/EÜ lisa B osas esitatud kontrollitud BSE-riskiga riikide ja piirkondade hulka.

| (5) | 24. mail 2022 võttis OIE delegaatide ülemaailmne assamblee vastu resolutsiooni nr 15, milles käsitletakse OIE liikmete staatuse tunnustamist veiste spongioosse entsefalopaatia riski osas (3) ning mis jõustus 27. mail 2022. Kõnealuses resolutsioonis tunnistati Prantsusmaa vastavalt OIE maismaaloomade tervise koodeksile väheolulise BSE-riskiga riigiks. Pärast seda, kui OIE resolutsioonist nr 15 tulenevalt hinnati olukorda uuesti liidu tasandil, leidis komisjon, et OIE poolt Prantsusmaale antud uut BSE staatust tuleks kajastada otsuse 2007/453/EÜ lisas. |
| --- | --- |

(5)

24. mail 2022 võttis OIE delegaatide ülemaailmne assamblee vastu resolutsiooni nr 15, milles käsitletakse OIE liikmete staatuse tunnustamist veiste spongioosse entsefalopaatia riski osas (3) ning mis jõustus 27. mail 2022. Kõnealuses resolutsioonis tunnistati Prantsusmaa vastavalt OIE maismaaloomade tervise koodeksile väheolulise BSE-riskiga riigiks. Pärast seda, kui OIE resolutsioonist nr 15 tulenevalt hinnati olukorda uuesti liidu tasandil, leidis komisjon, et OIE poolt Prantsusmaale antud uut BSE staatust tuleks kajastada otsuse 2007/453/EÜ lisas.

| (6) | Seepärast tuleks komisjoni otsuse 2007/453/EÜ lisas esitatud riikide või piirkondade loetelu muuta nii, et Prantsusmaa oleks loetletud kõnealuse otsuse lisa A osas esitatud väheolulise BSE-riskiga riikide ja piirkondade hulgas. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks komisjoni otsuse 2007/453/EÜ lisas esitatud riikide või piirkondade loetelu muuta nii, et Prantsusmaa oleks loetletud kõnealuse otsuse lisa A osas esitatud väheolulise BSE-riskiga riikide ja piirkondade hulgas.

| (7) | Seepärast tuleks otsuse 2007/453/EÜ lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks otsuse 2007/453/EÜ lisa vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/453/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. august 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 29. juuni 2007. aasta otsus 2007/453/EÜ, millega määratakse BSE ohu alusel liikmesriikide, kolmandate riikide või nende piirkondade BSE staatus (ELT L 172, 30.6.2007, lk 84).

2

(3)  https://www.woah.org/app/uploads/2022/05/a-r15-2022-bse-final-1.pdf

3

---

LISA

Otsuse 2007/453/EÜ lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

RIIKIDE VÕI PIIRKONDADE LOETELU

A.   Väheolulise BSE-riskiga riigid ja piirkonnad

Liikmesriigid

| — | Belgia |
| --- | --- |

—

Belgia

| — | Bulgaaria |
| --- | --- |

—

Bulgaaria

| — | Tšehhi |
| --- | --- |

—

Tšehhi

| — | Taani |
| --- | --- |

—

Taani

| — | Saksamaa |
| --- | --- |

—

Saksamaa

| — | Eesti |
| --- | --- |

—

Eesti

| — | Iirimaa |
| --- | --- |

—

Iirimaa

| — | Hispaania |
| --- | --- |

—

Hispaania

| — | Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa

| — | Horvaatia |
| --- | --- |

—

Horvaatia

| — | Itaalia |
| --- | --- |

—

Itaalia

| — | Küpros |
| --- | --- |

—

Küpros

| — | Läti |
| --- | --- |

—

Läti

| — | Leedu |
| --- | --- |

—

Leedu

| — | Luksemburg |
| --- | --- |

—

Luksemburg

| — | Ungari |
| --- | --- |

—

Ungari

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Madalmaad |
| --- | --- |

—

Madalmaad

| — | Austria |
| --- | --- |

—

Austria

| — | Poola |
| --- | --- |

—

Poola

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Rumeenia |
| --- | --- |

—

Rumeenia

| — | Sloveenia |
| --- | --- |

—

Sloveenia

| — | Slovakkia |
| --- | --- |

—

Slovakkia

| — | Soome |
| --- | --- |

—

Soome

| — | Rootsi |
| --- | --- |

—

Rootsi

Liikmesriikide piirkonnad
   (*1)

| — | Põhja-Iirimaa |
| --- | --- |

—

Põhja-Iirimaa

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riigid

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Norra |
| --- | --- |

—

Norra

| — | Šveits |
| --- | --- |

—

Šveits

Kolmandad riigid

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Austraalia |
| --- | --- |

—

Austraalia

| — | Brasiilia |
| --- | --- |

—

Brasiilia

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Tšiili |
| --- | --- |

—

Tšiili

| — | Colombia |
| --- | --- |

—

Colombia

| — | Costa Rica |
| --- | --- |

—

Costa Rica

| — | India |
| --- | --- |

—

India

| — | Iisrael |
| --- | --- |

—

Iisrael

| — | Jaapan |
| --- | --- |

—

Jaapan

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Namiibia |
| --- | --- |

—

Namiibia

| — | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

—

Uus-Meremaa

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paraguay |
| --- | --- |

—

Paraguay

| — | Peruu |
| --- | --- |

—

Peruu

| — | Serbia (*2) |
| --- | --- |

—

Serbia (*2)

| — | Singapur |
| --- | --- |

—

Singapur

| — | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriigid

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

B.   Kontrollitud BSE-riskiga riigid ja piirkonnad

Liikmesriigid

| — | Kreeka |
| --- | --- |

—

Kreeka

Kolmandad riigid

| — | Mehhiko |
| --- | --- |

—

Mehhiko

| — | Nicaragua |
| --- | --- |

—

Nicaragua

| — | Lõuna-Korea |
| --- | --- |

—

Lõuna-Korea

| — | Taiwan |
| --- | --- |

—

Taiwan

| — | Ühendkuningriik, v.a Põhja-Iirimaa |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik, v.a Põhja-Iirimaa

C.   Määratlemata BSE-riskiga riigid ja piirkonnad

| — | A või B osas loetlemata riigid või piirkonnad. |
| --- | --- |

—

A või B osas loetlemata riigid või piirkonnad.

---

(*1)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, hõlmavad käesolevas lisas olevad viited liikmesriikidele Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga.

*1

(*2)  Nagu on osutatud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Serbia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (ELT L 278, 18.10.2013, lk 16) artiklis 135.“

*2

---

SUUNISED

| 8.8.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/55

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS (EL) 2022/1378,

28. juuli 2022,

millega muudetakse suunist 2008/596/EÜ Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (EKP/2008/5) (EKP/2022/28)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 kolmandat taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 kolmandat taanet ning artikleid 12.1 ja 30.6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga suunis 2008/596/EÜ (EKP/2008/5) (1) reguleerib Euroopa Keskpanga (EKP) välisvaluutareservi haldamist eurot rahaühikuna kasutavate riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumente. Kõnealuse suunise korrapärase läbivaatamise tulemusena on selles vaja teha mitu muudatust. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga suunis 2008/596/EÜ (EKP/2008/5) (1) reguleerib Euroopa Keskpanga (EKP) välisvaluutareservi haldamist eurot rahaühikuna kasutavate riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumente. Kõnealuse suunise korrapärase läbivaatamise tulemusena on selles vaja teha mitu muudatust.

| (2) | Esiteks, kui osapooled ei vasta kohaldatavate seaduste nõuetele, mis on seotud rahapesu ja/või terrorismi rahastamise tõkestamisega, ja/või osalevad rahapesus ja/või terrorismi rahastamises, peaks EKP-l olema võimalus lõpetada tasaarvelduse raamlepingud, mille ta asjaomaste osapooltega sõlmib alates 1. augustist 2022, või mille EKP on sõlminud varem ja mida muudetakse pärast nimetatud kuupäeva. See peegeldaks EKP praegust tava seoses muude raamlepingutega, mida EKP kasutab. Teiseks peaksid EKP välisvaluutareservidega seotud tehingute osapooled olema kohustatud pidevalt järgima mis tahes kohaldatavaid sanktsioone, mis on kehtestatud Euroopa Liidu ja/või ÜRO tasandil, või mille on kehtestanud muu pädev asutus. |
| --- | --- |

(2)

Esiteks, kui osapooled ei vasta kohaldatavate seaduste nõuetele, mis on seotud rahapesu ja/või terrorismi rahastamise tõkestamisega, ja/või osalevad rahapesus ja/või terrorismi rahastamises, peaks EKP-l olema võimalus lõpetada tasaarvelduse raamlepingud, mille ta asjaomaste osapooltega sõlmib alates 1. augustist 2022, või mille EKP on sõlminud varem ja mida muudetakse pärast nimetatud kuupäeva. See peegeldaks EKP praegust tava seoses muude raamlepingutega, mida EKP kasutab. Teiseks peaksid EKP välisvaluutareservidega seotud tehingute osapooled olema kohustatud pidevalt järgima mis tahes kohaldatavaid sanktsioone, mis on kehtestatud Euroopa Liidu ja/või ÜRO tasandil, või mille on kehtestanud muu pädev asutus.

| (3) | Lisaks tuleb teha mitmeid muid tegevuslikke või tehnilisi kohandusi. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks tuleb teha mitmeid muid tegevuslikke või tehnilisi kohandusi.

| (4) | Seetõttu tuleb suunist 2008/596/EÜ (EKP/2008/5) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb suunist 2008/596/EÜ (EKP/2008/5) vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Muudatused

Suunist 2008/596/EÜ (EKP/2008/5) muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklis 1 asendatakse teine taane järgmisega:

  „
  „Euroopa jurisdiktsioonid“ – asutamislepinguga kooskõlas euro kasutusele võtnud liikmesriikide jurisdiktsioonid, Taani, Rootsi, Šveits ning Inglismaa ja Wales.“; |
| --- | --- |

1)

artiklis 1 asendatakse teine taane järgmisega:

„
  „Euroopa jurisdiktsioonid“ – asutamislepinguga kooskõlas euro kasutusele võtnud liikmesriikide jurisdiktsioonid, Taani, Rootsi, Šveits ning Inglismaa ja Wales.“;

| 2) | artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Tagasiostutehingud, pöördrepotehingud, ostu-tagasimüügitehingud ja müügi-tagasiostutehingud, mis on seotud EKP välisvaluutareserviga tuleb vormistada järgmiste tüüplepingutena, võttes arvesse väljaannet või viimast redaktsiooni, mis on EKP poolt osutatud või edaspidi heaks kiidetud:






  a) | EBF finantstehingute raamleping (EBF Master Agreement for Financial Transactions) (2004. aasta väljaanne) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste ning Põhja-Iirimaa ja Šotimaa seaduste aluse; |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Tagasiostutehingud, pöördrepotehingud, ostu-tagasimüügitehingud ja müügi-tagasiostutehingud, mis on seotud EKP välisvaluutareserviga tuleb vormistada järgmiste tüüplepingutena, võttes arvesse väljaannet või viimast redaktsiooni, mis on EKP poolt osutatud või edaspidi heaks kiidetud:

a)

EBF finantstehingute raamleping (EBF Master Agreement for Financial Transactions) (2004. aasta väljaanne) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste ning Põhja-Iirimaa ja Šotimaa seaduste aluse;

| b) | Võlakirjaturgude Liidu tagasiostu raamleping (Bond Market Association Master Repurchase Agreement) (1996. aasta septembri redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad Ühendriikide föderaalsete või osariigi seaduste alusel; ja |
| --- | --- |

b)

Võlakirjaturgude Liidu tagasiostu raamleping (Bond Market Association Master Repurchase Agreement) (1996. aasta septembri redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad Ühendriikide föderaalsete või osariigi seaduste alusel; ja

| c) | TBMA/ISMA üleilmne tagasiostu raamleping (TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement) (2000. aasta redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes muu jurisdiktsiooni seaduste alusel, mida ei ole punktides a või b osutatud.“; |
| --- | --- |

c)

TBMA/ISMA üleilmne tagasiostu raamleping (TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement) (2000. aasta redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes muu jurisdiktsiooni seaduste alusel, mida ei ole punktides a või b osutatud.“;

| 3) | artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Börsiväliselt kaubeldavate tuletisinstrumentide tehingud, mis on seotud EKP välisvaluutareserviga, tuleb vormistada järgmiste tüüplepingutena, võttes arvesse väljaannet või viimast redaktsiooni, mis on EKP poolt osutatud või edaspidi heaks kiidetud:






  a) | EBF finantstehingute raamleping (EBF Master Agreement for Financial Transactions) (2004. aasta väljaanne) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel; |
| --- | --- | --- |

3)

artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Börsiväliselt kaubeldavate tuletisinstrumentide tehingud, mis on seotud EKP välisvaluutareserviga, tuleb vormistada järgmiste tüüplepingutena, võttes arvesse väljaannet või viimast redaktsiooni, mis on EKP poolt osutatud või edaspidi heaks kiidetud:

a)

EBF finantstehingute raamleping (EBF Master Agreement for Financial Transactions) (2004. aasta väljaanne) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel;

| b) | Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (International Swaps and Derivatives Association Master Agreement) (multivaluuta – piiriülene, New Yorgi õiguse redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad Ühendriikide föderaalsete või osariigi seaduste alusel; ja |
| --- | --- |

b)

Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (International Swaps and Derivatives Association Master Agreement) (multivaluuta – piiriülene, New Yorgi õiguse redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad Ühendriikide föderaalsete või osariigi seaduste alusel; ja

| c) | Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (multivaluuta – piiriülene, inglise õiguse redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad jurisdiktsiooni seaduste alusel, mida ei ole osutatud punktides a või b.“; |
| --- | --- |

c)

Rahvusvahelise Vahetustehingute ja Tuletisinstrumentide Liidu 1992. aasta raamleping (multivaluuta – piiriülene, inglise õiguse redaktsioon) tehingute jaoks osapooltega, kes on asutatud või tegutsevad jurisdiktsiooni seaduste alusel, mida ei ole osutatud punktides a või b.“;

| 4) | artikli 3 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   EKP välisvaluutareservi suhtes, mida hoiavad järgmised tehingupooled: i) kes vastavad eespool lõigetes 2 ja/või 3 kirjeldatud tehingute tingimustele; ja ii) kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a Iirimaa, tuleb sõlmida EBF finantstehingute raamleping (2004. aasta või hilisem väljaanne). Juhtudel, mis ei vasta eespool osutatud punktide i ja ii tingimustele, tuleb EKP välisvaluutareservi suhtes sõlmida tasaarvelduse raamleping lõike 7 kohaselt.“; |
| --- | --- |

4)

artikli 3 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   EKP välisvaluutareservi suhtes, mida hoiavad järgmised tehingupooled: i) kes vastavad eespool lõigetes 2 ja/või 3 kirjeldatud tehingute tingimustele; ja ii) kes on asutatud või tegutsevad mis tahes Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a Iirimaa, tuleb sõlmida EBF finantstehingute raamleping (2004. aasta või hilisem väljaanne). Juhtudel, mis ei vasta eespool osutatud punktide i ja ii tingimustele, tuleb EKP välisvaluutareservi suhtes sõlmida tasaarvelduse raamleping lõike 7 kohaselt.“;

| 5) | artikli 3 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   I lisas esitatud vormile vastav ingliskeelne dokument (edaspidi „ECB Annex“) on tüüplepingu, mille alusel teostatakse tagasiostutehinguid, pöördrepotehinguid, ostu-tagasimüügilepinguid, müügi-tagasiostulepinguid, väärtpaberite laenulepinguid, kolmepoolseid repotehinguid või EKP välisvaluutareserviga seotud börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavad tehinguid (v.a juhul, kui neid tehinguid tehakse EBF finantstehingute raamlepingu alusel), lisa ja lahutamatu osa.“; |
| --- | --- |

5)

artikli 3 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   I lisas esitatud vormile vastav ingliskeelne dokument (edaspidi „ECB Annex“) on tüüplepingu, mille alusel teostatakse tagasiostutehinguid, pöördrepotehinguid, ostu-tagasimüügilepinguid, müügi-tagasiostulepinguid, väärtpaberite laenulepinguid, kolmepoolseid repotehinguid või EKP välisvaluutareserviga seotud börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavad tehinguid (v.a juhul, kui neid tehinguid tehakse EBF finantstehingute raamlepingu alusel), lisa ja lahutamatu osa.“;

| 6) | artikli 3 lõike 7 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „7.   Kõikide osapooltega peab olema sõlmitud tasaarvelduse raamleping, v.a: i) osapooled, kellega EKP on sõlminud EBF finantstehingute raamlepingu ja ii) kes on asutatud või tegutsevad Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a Iirimaa, järgmiselt:“; |
| --- | --- |

6)

artikli 3 lõike 7 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„7.   Kõikide osapooltega peab olema sõlmitud tasaarvelduse raamleping, v.a: i) osapooled, kellega EKP on sõlminud EBF finantstehingute raamlepingu ja ii) kes on asutatud või tegutsevad Euroopa jurisdiktsiooni seaduste alusel, v.a Iirimaa, järgmiselt:“;

| 7) | artiklis 3 lisatakse järgmine lõige 9:

  „9.   Kõik raamlepingud, mille EKP sõlmib alates 1. augustist 2022, või mille EKP on sõlminud varem ja mida muudetakse pärast nimetatud kuupäeva, peavad sisaldama iga osapoole jätkuvat kinnitust selle kohta, et: a) osapool vastab kõikides olulistes aspektides kõikide kohaldatavate seaduste nõuetele (sealhulgas pädevate asutuste juhistele), mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega; b) osapool ei ole seotud rahapesu ja/või terrorismi rahastamisega; ja c) osapool järgib kõiki Euroopa Liidu ja/või ÜRO tasandil vastu võetud või muu pädeva asutuse kehtestatud piiravaid meetmeid (edaspidi „sanktsioonid“).“ |
| --- | --- |

7)

artiklis 3 lisatakse järgmine lõige 9:

„9.   Kõik raamlepingud, mille EKP sõlmib alates 1. augustist 2022, või mille EKP on sõlminud varem ja mida muudetakse pärast nimetatud kuupäeva, peavad sisaldama iga osapoole jätkuvat kinnitust selle kohta, et: a) osapool vastab kõikides olulistes aspektides kõikide kohaldatavate seaduste nõuetele (sealhulgas pädevate asutuste juhistele), mis on seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega; b) osapool ei ole seotud rahapesu ja/või terrorismi rahastamisega; ja c) osapool järgib kõiki Euroopa Liidu ja/või ÜRO tasandil vastu võetud või muu pädeva asutuse kehtestatud piiravaid meetmeid (edaspidi „sanktsioonid“).“

Artikkel 2

Jõustumine

1.   Käesolev suunis jõustub päeval, mil sellest teatatakse keskpankadele liikmesriikides, mille rahaühik on euro.

2.   Eurosüsteemi keskpangad peavad käesolevat suunist järgima alates 1. augustist 2022.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev suunis on adresseeritud kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 28. juuli 2022

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Euroopa Keskpanga 20. juuni 2008. aasta suunis 2008/596/EÜ Euroopa Keskpanga välisvaluutareservi haldamise kohta riikide keskpankade poolt ja selle varaga seotud tehingute õigusdokumentide kohta (EKP/2008/5) (ELT L 192, 19.7.2008, lk 63).

1

---

LISA

Suunise 2008/596/EÜ (EKP/2008/5) I lisa asendatakse järgmisega:

„
  ECB ANNEX

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the „Agreement“) between the European Central Bank (the „ECB“) and [name of counterparty] (the „Counterparty“). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the „Master Netting Agreement“) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.“ |
| --- | --- |

6.

---