# Uradni list L 206/2022

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 206 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 658. avgust 2022 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 206

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 658. avgust 2022

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2022/1370 z dne 5. avgusta 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti ohratoksina A v nekaterih živilih (
  1
  ) | 11 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1371 z dne 5. avgusta 2022 o popravku nekaterih jezikovnih različic Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 15 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1372 z dne 5. avgusta 2022 glede začasnih ukrepov za preprečevanje vstopa škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) v Unijo, njegovega premeščanja in širjenja ter razmnoževanja in sprostitve v Uniji | 16 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1373 z dne 5. avgusta 2022 o odobritvi dajanja na trg železovega hidroksid adipat tartrata kot novega živila in o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 28 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1374 z dne 5. avgusta 2022 o dovoljenju za kalijev diformat kot krmni dodatek za odstavljene pujske, prašiče pitance in svinje ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 333/2012 (
  1
  ) | 35 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1375 z dne 5. avgusta 2022 o zavrnitvi dovoljenja za etoksikin kot krmni dodatek, ki spada v funkcionalno skupino antioksidantov, in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2017/962 (
  1
  ) | 39 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/1376 z dne 26. julija 2022 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za proizvodnjo in veleprodajo električne energije na Danskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5046)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/1377 z dne 4. avgusta 2022 o spremembi Priloge k Odločbi 2007/453/ES glede BSE-statusa Francije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5507)

   (
  1
  ) | 51 |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Evropske centralne banke (EU) 2022/1378 z dne 28. julija 2022 o spremembi Smernice 2008/596/ES o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (ECB/2008/5) (ECB/2022/28) | 55 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu

1

*

Uredba Komisije (EU) 2022/1370 z dne 5. avgusta 2022 o spremembi Uredbe (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti ohratoksina A v nekaterih živilih (
  1
  )

1

11

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1371 z dne 5. avgusta 2022 o popravku nekaterih jezikovnih različic Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

15

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1372 z dne 5. avgusta 2022 glede začasnih ukrepov za preprečevanje vstopa škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) v Unijo, njegovega premeščanja in širjenja ter razmnoževanja in sprostitve v Uniji

Meloidogyne graminicola

16

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1373 z dne 5. avgusta 2022 o odobritvi dajanja na trg železovega hidroksid adipat tartrata kot novega živila in o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  )

1

28

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1374 z dne 5. avgusta 2022 o dovoljenju za kalijev diformat kot krmni dodatek za odstavljene pujske, prašiče pitance in svinje ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 333/2012 (
  1
  )

1

35

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1375 z dne 5. avgusta 2022 o zavrnitvi dovoljenja za etoksikin kot krmni dodatek, ki spada v funkcionalno skupino antioksidantov, in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2017/962 (
  1
  )

1

39

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/1376 z dne 26. julija 2022 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za proizvodnjo in veleprodajo električne energije na Danskem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5046)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5046)

1

42

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2022/1377 z dne 4. avgusta 2022 o spremembi Priloge k Odločbi 2007/453/ES glede BSE-statusa Francije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5507)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5507)

1

51

SMERNICE

*

Smernica Evropske centralne banke (EU) 2022/1378 z dne 28. julija 2022 o spremembi Smernice 2008/596/ES o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (ECB/2008/5) (ECB/2022/28)

(ECB/2022/28)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 8.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/1

---

UREDBA SVETA (EU) 2022/1369

z dne 5. avgusta 2022

o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 122(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ruska federacija, ki je glavni zunanji dobavitelj plina Unije, je začela vojaško agresijo proti Ukrajini, pogodbenici Energetske skupnosti. Zaradi stopnjevanja ruske vojaške agresije proti Ukrajini od februarja 2022 se je dobava plina izrazito zmanjšala, in sicer z namernim poskusom uporabe dobave plina kot političnega orožja. Pretok plina iz Rusije prek Belorusije se je ustavil, dobava plina prek Ukrajine pa se stalno zmanjšuje. Skupni pritok plina iz Rusije zdaj znaša manj kot 30 % povprečja pritoka plina v obdobju 2016–2021. To zmanjšanje dobave je privedlo do zgodovinsko visokih in nestanovitnih cen energije, kar prispeva k inflaciji in ustvarja tveganje za nadaljnji upad gospodarske rasti v Evropi. |
| --- | --- |

(1)

Ruska federacija, ki je glavni zunanji dobavitelj plina Unije, je začela vojaško agresijo proti Ukrajini, pogodbenici Energetske skupnosti. Zaradi stopnjevanja ruske vojaške agresije proti Ukrajini od februarja 2022 se je dobava plina izrazito zmanjšala, in sicer z namernim poskusom uporabe dobave plina kot političnega orožja. Pretok plina iz Rusije prek Belorusije se je ustavil, dobava plina prek Ukrajine pa se stalno zmanjšuje. Skupni pritok plina iz Rusije zdaj znaša manj kot 30 % povprečja pritoka plina v obdobju 2016–2021. To zmanjšanje dobave je privedlo do zgodovinsko visokih in nestanovitnih cen energije, kar prispeva k inflaciji in ustvarja tveganje za nadaljnji upad gospodarske rasti v Evropi.

| (2) | Glede na te razmere je Komisija na podlagi svojega sporočila z dne 8. marca 2022 z naslovom „REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo“18. maja 2022 predstavila načrt REPowerEU, da bi čim prej, najpozneje pa do leta 2027, odpravila odvisnost Unije od ruskih fosilnih goriv. V ta namen načrt REPowerEU določa ukrepe, povezane s prihranki energije in energijsko učinkovitostjo, ter predlaga pospešeno uvajanje čiste energije, ki bi nadomestila fosilna goriva v gospodinjstvih, industriji in pri proizvodnji električne energije. Nadaljnji ukrepi na strani ponudbe bi lahko med drugim vključevali boljše usklajevanje nakupov plina in olajšanje skupnih nakupov s strani evropskih udeležencev na trgu plina na mednarodnem trgu plina ter čim boljša prizadevanja za ohranitev zmogljivosti za proizvodnjo električne energije, ki niso odvisne od oskrbe z uvoženim plinom. |
| --- | --- |

(2)

Glede na te razmere je Komisija na podlagi svojega sporočila z dne 8. marca 2022 z naslovom „REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo“18. maja 2022 predstavila načrt REPowerEU, da bi čim prej, najpozneje pa do leta 2027, odpravila odvisnost Unije od ruskih fosilnih goriv. V ta namen načrt REPowerEU določa ukrepe, povezane s prihranki energije in energijsko učinkovitostjo, ter predlaga pospešeno uvajanje čiste energije, ki bi nadomestila fosilna goriva v gospodinjstvih, industriji in pri proizvodnji električne energije. Nadaljnji ukrepi na strani ponudbe bi lahko med drugim vključevali boljše usklajevanje nakupov plina in olajšanje skupnih nakupov s strani evropskih udeležencev na trgu plina na mednarodnem trgu plina ter čim boljša prizadevanja za ohranitev zmogljivosti za proizvodnjo električne energije, ki niso odvisne od oskrbe z uvoženim plinom.

| (3) | Unija je sprejela nadaljnje ukrepe za povečanje stopnje pripravljenosti v zvezi z motnjami v oskrbi s plinom. Uredba (EU) 2022/1032 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je bila sprejeta, da bi se zagotovilo polnjenje podzemnih skladišč za prihajajoče zimske sezone. |
| --- | --- |

(3)

Unija je sprejela nadaljnje ukrepe za povečanje stopnje pripravljenosti v zvezi z motnjami v oskrbi s plinom. Uredba (EU) 2022/1032 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je bila sprejeta, da bi se zagotovilo polnjenje podzemnih skladišč za prihajajoče zimske sezone.

| (4) | Poleg tega je Komisija februarja 2022 in maja 2022 opravila poglobljene preglede vseh nacionalnih načrtov za izredne razmere in tesno spremljala stanje na področju zanesljivosti oskrbe. Ukrepi, sprejeti s strani Unije od februarja 2022, so bili zasnovani tako, da bi omogočili, da bi do leta 2027 v celoti opustili uporabo ruskega plina in zmanjšali tveganja, ki izhajajo iz nadaljnjih večjih motenj v oskrbi. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je Komisija februarja 2022 in maja 2022 opravila poglobljene preglede vseh nacionalnih načrtov za izredne razmere in tesno spremljala stanje na področju zanesljivosti oskrbe. Ukrepi, sprejeti s strani Unije od februarja 2022, so bili zasnovani tako, da bi omogočili, da bi do leta 2027 v celoti opustili uporabo ruskega plina in zmanjšali tveganja, ki izhajajo iz nadaljnjih večjih motenj v oskrbi.

| (5) | Vendar nedavno stopnjevanje motenj v dobavi plina iz Rusije kaže na veliko tveganje, da bo v bližnji prihodnosti nenadno in enostransko prišlo do popolne prekinitve ruske dobave plina. Unija bi zato morala predvideti takšno tveganje in se v duhu solidarnosti pripraviti na možnost, da v katerem koli trenutku pride do popolne prekinitve dobave plina iz Rusije. Potrebno je takojšnje proaktivno ukrepanje, da se predvidi nadaljnje delovanje za omejevanje dobave in okrepi odpornost Unije na prihodnje pretrese. Z usklajenim ukrepanjem na ravni Unije se lahko prepreči huda škoda za gospodarstvo in državljane zaradi morebitne prekinitve dobave plina. |
| --- | --- |

(5)

Vendar nedavno stopnjevanje motenj v dobavi plina iz Rusije kaže na veliko tveganje, da bo v bližnji prihodnosti nenadno in enostransko prišlo do popolne prekinitve ruske dobave plina. Unija bi zato morala predvideti takšno tveganje in se v duhu solidarnosti pripraviti na možnost, da v katerem koli trenutku pride do popolne prekinitve dobave plina iz Rusije. Potrebno je takojšnje proaktivno ukrepanje, da se predvidi nadaljnje delovanje za omejevanje dobave in okrepi odpornost Unije na prihodnje pretrese. Z usklajenim ukrepanjem na ravni Unije se lahko prepreči huda škoda za gospodarstvo in državljane zaradi morebitne prekinitve dobave plina.

| (6) | Sedanji pravni okvir za zanesljivost oskrbe s plinom, določen z Uredbo (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta (2), ne obravnava v zadostni meri motenj v zvezi z večjim dobaviteljem plina, ki trajajo več kot 30 dni. Pomanjkanje pravnega okvira za take motnje povzroča tveganje neusklajenega ukrepanja držav članic, kar lahko ogrozi zanesljivost oskrbe v državah članicah, ki mejijo druga na drugo, ter dodatno obremeni industrijo in potrošnike Unije. |
| --- | --- |

(6)

Sedanji pravni okvir za zanesljivost oskrbe s plinom, določen z Uredbo (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta (2), ne obravnava v zadostni meri motenj v zvezi z večjim dobaviteljem plina, ki trajajo več kot 30 dni. Pomanjkanje pravnega okvira za take motnje povzroča tveganje neusklajenega ukrepanja držav članic, kar lahko ogrozi zanesljivost oskrbe v državah članicah, ki mejijo druga na drugo, ter dodatno obremeni industrijo in potrošnike Unije.

| (7) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 7. aprila 2022 o sklepih z zasedanja Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022 pozval k predstavitvi načrta za nadaljnje zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z energijo v Uniji. Evropski svet je na svojih zasedanjih 31. maja in 23. junija 2022 od Komisije zahteval, da pripravi predloge za povečanje pripravljenosti na morebitne večje motnje v oskrbi, da bi se zagotovila oskrba z energijo po dostopnih cenah. Komisija na to zahtevo Evropskega sveta skupaj z mednarodnimi partnerji Unije preučuje načine za omejitev naraščajočih cen energije, tudi možnost uvedbe začasnih določenih najvišjih uvoznih cen, kjer je to primerno. Komisija v okviru te zahteve tudi nadaljuje z delom za optimizacijo delovanja evropskega trga električne energije, vključno z učinkom cen plina nanj, da bo trg bolje pripravljen na to, da zdrži pretirano nestanovitnost cen v prihodnosti, da bo zagotavljal cenovno dostopno električno energijo in v celoti ustrezal razogljičenemu energetskemu sistemu, hkrati pa se bodo ohranjale celovitost enotnega trga, spodbude za zeleni prehod in zanesljivost oskrbe ter preprečevali nesorazmerni proračunski stroški. |
| --- | --- |

(7)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 7. aprila 2022 o sklepih z zasedanja Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022 pozval k predstavitvi načrta za nadaljnje zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z energijo v Uniji. Evropski svet je na svojih zasedanjih 31. maja in 23. junija 2022 od Komisije zahteval, da pripravi predloge za povečanje pripravljenosti na morebitne večje motnje v oskrbi, da bi se zagotovila oskrba z energijo po dostopnih cenah. Komisija na to zahtevo Evropskega sveta skupaj z mednarodnimi partnerji Unije preučuje načine za omejitev naraščajočih cen energije, tudi možnost uvedbe začasnih določenih najvišjih uvoznih cen, kjer je to primerno. Komisija v okviru te zahteve tudi nadaljuje z delom za optimizacijo delovanja evropskega trga električne energije, vključno z učinkom cen plina nanj, da bo trg bolje pripravljen na to, da zdrži pretirano nestanovitnost cen v prihodnosti, da bo zagotavljal cenovno dostopno električno energijo in v celoti ustrezal razogljičenemu energetskemu sistemu, hkrati pa se bodo ohranjale celovitost enotnega trga, spodbude za zeleni prehod in zanesljivost oskrbe ter preprečevali nesorazmerni proračunski stroški.

| (8) | Člen 122(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije Svetu omogoča, da, na predlog Komisije in v duhu solidarnosti med državami članicami, odloči o ukrepih, ki ustrezajo gospodarskim razmeram, zlasti ob hudih težavah pri oskrbi z nekaterimi proizvodi, zlasti na področju energetike. Tveganje popolne prekinitve dobave ruskega plina do konca leta 2022 predstavlja takšne razmere. |
| --- | --- |

(8)

Člen 122(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije Svetu omogoča, da, na predlog Komisije in v duhu solidarnosti med državami članicami, odloči o ukrepih, ki ustrezajo gospodarskim razmeram, zlasti ob hudih težavah pri oskrbi z nekaterimi proizvodi, zlasti na področju energetike. Tveganje popolne prekinitve dobave ruskega plina do konca leta 2022 predstavlja takšne razmere.

| (9) | Glede na neposredno tveganje motenj v oskrbi Unije s plinom bi morale države članice ukrepe za zmanjšanje povpraševanja sprejeti zdaj, pred zimsko sezono. Takšno prostovoljno zmanjšanje povpraševanja bi zlasti prispevalo k napolnitvi skladiščnih zmogljivosti, ki tako ob koncu zimske sezone 2022–2023 ne bi bile izčrpane, kar bi omogočilo državam članicam obvladovanje morebitnih hladnih obdobij februarja in marca 2023 ter olajšalo napolnitev skladišč za zagotovitev ustrezne ravni zanesljivosti oskrbe za zimsko sezono 2023–2024. Zmanjšanje povpraševanja po plinu bo pripomoglo tudi k zagotavljanju zadostne oskrbe in znižanju cen energije, kar bo koristilo potrošnikom v Uniji. Zato bi ukrepi za zmanjšanje povpraševanja, sprejeti na ravni Unije, koristili vsem državam članicam, saj bi se zmanjšalo tveganje večjih učinkov na njihova gospodarstva. |
| --- | --- |

(9)

Glede na neposredno tveganje motenj v oskrbi Unije s plinom bi morale države članice ukrepe za zmanjšanje povpraševanja sprejeti zdaj, pred zimsko sezono. Takšno prostovoljno zmanjšanje povpraševanja bi zlasti prispevalo k napolnitvi skladiščnih zmogljivosti, ki tako ob koncu zimske sezone 2022–2023 ne bi bile izčrpane, kar bi omogočilo državam članicam obvladovanje morebitnih hladnih obdobij februarja in marca 2023 ter olajšalo napolnitev skladišč za zagotovitev ustrezne ravni zanesljivosti oskrbe za zimsko sezono 2023–2024. Zmanjšanje povpraševanja po plinu bo pripomoglo tudi k zagotavljanju zadostne oskrbe in znižanju cen energije, kar bo koristilo potrošnikom v Uniji. Zato bi ukrepi za zmanjšanje povpraševanja, sprejeti na ravni Unije, koristili vsem državam članicam, saj bi se zmanjšalo tveganje večjih učinkov na njihova gospodarstva.

| (10) | Pri določanju obsega prostovoljnega zmanjšanja povpraševanja se upoštevajo količine povpraševanja po plinu, pri katerih bi v primeru popolne prekinitve ruske oskrbe s plinom obstajalo tveganje, da ne bodo dobavljene. Prizadevanje za zmanjšanje bi moralo biti enako za vse države članice na podlagi primerjave s povprečno porabo vsake države članice v zadnjih petih letih. |
| --- | --- |

(10)

Pri določanju obsega prostovoljnega zmanjšanja povpraševanja se upoštevajo količine povpraševanja po plinu, pri katerih bi v primeru popolne prekinitve ruske oskrbe s plinom obstajalo tveganje, da ne bodo dobavljene. Prizadevanje za zmanjšanje bi moralo biti enako za vse države članice na podlagi primerjave s povprečno porabo vsake države članice v zadnjih petih letih.

| (11) | Prostovoljni ukrepi za zmanjšanje povpraševanja sami po sebi morda ne bodo zadostovali za zagotovitev zanesljivosti oskrbe in delovanje trga. Zato da bi lahko hitro obravnavali posebne probleme potekajočega in pričakovanega hitrega poslabšanja, kar zadeva oskrbo s plinom, in preprečili izkrivljanja med državami članicami, bi bilo treba vzpostaviti nov instrument, ki bi uvedel možnost obveznega zmanjšanja povpraševanja po plinu za vse države članice. Delovati bi moral začeti dovolj zgodaj pred jesenjo leta 2022. V okviru tega instrumenta bi Svet na predlog Komisije lahko razglasil pripravljenost na ravni Unije z izvedbenim sklepom. Pri podelitvi izvedbenih pooblastil Svetu se ustrezno upoštevajo politična narava sklepa o sprožitvi obveznega zmanjšanja povpraševanja po vsej Uniji in njegove horizontalne posledice za države članice. Komisija bi se morala pred predložitvijo takega predloga posvetovati z zadevnimi rizičnimi skupinami, iz Priloge I Uredbe (EU) 2017/1938 (v nadaljnjem besedilu: rizične skupine), in koordinacijsko skupino za plin (v nadaljnjem besedilu: KSP), ustanovljeno z navedeno uredbo. Pripravljenost na ravni Unije bi bilo treba razglasiti le, v primeru, da bi se ukrepi za prostovoljno zmanjšanje povpraševanja izkazali za nezadostne za obravnavanje resnih težav pri oskrbi. Petim ali več pristojnim organom držav članic, ki so razglasile pripravljenost na nacionalni ravni na podlagi člena 11(1), točka (b), Uredbe (EU) 2017/1938, bi bilo treba omogočiti, da od Komisije zahtevajo, naj Svetu predloži predlog za razglasitev pripravljenosti na ravni Unije. |
| --- | --- |

(11)

Prostovoljni ukrepi za zmanjšanje povpraševanja sami po sebi morda ne bodo zadostovali za zagotovitev zanesljivosti oskrbe in delovanje trga. Zato da bi lahko hitro obravnavali posebne probleme potekajočega in pričakovanega hitrega poslabšanja, kar zadeva oskrbo s plinom, in preprečili izkrivljanja med državami članicami, bi bilo treba vzpostaviti nov instrument, ki bi uvedel možnost obveznega zmanjšanja povpraševanja po plinu za vse države članice. Delovati bi moral začeti dovolj zgodaj pred jesenjo leta 2022. V okviru tega instrumenta bi Svet na predlog Komisije lahko razglasil pripravljenost na ravni Unije z izvedbenim sklepom. Pri podelitvi izvedbenih pooblastil Svetu se ustrezno upoštevajo politična narava sklepa o sprožitvi obveznega zmanjšanja povpraševanja po vsej Uniji in njegove horizontalne posledice za države članice. Komisija bi se morala pred predložitvijo takega predloga posvetovati z zadevnimi rizičnimi skupinami, iz Priloge I Uredbe (EU) 2017/1938 (v nadaljnjem besedilu: rizične skupine), in koordinacijsko skupino za plin (v nadaljnjem besedilu: KSP), ustanovljeno z navedeno uredbo. Pripravljenost na ravni Unije bi bilo treba razglasiti le, v primeru, da bi se ukrepi za prostovoljno zmanjšanje povpraševanja izkazali za nezadostne za obravnavanje resnih težav pri oskrbi. Petim ali več pristojnim organom držav članic, ki so razglasile pripravljenost na nacionalni ravni na podlagi člena 11(1), točka (b), Uredbe (EU) 2017/1938, bi bilo treba omogočiti, da od Komisije zahtevajo, naj Svetu predloži predlog za razglasitev pripravljenosti na ravni Unije.

| (12) | Pripravljenost na ravni Unije bi morala služiti kot stopnja krize, specifična za Unijo, ki bi morala sprožiti obvezno zmanjšanje povpraševanja, neodvisno od nacionalnih stopenj krize na podlagi člena 11(1) Uredbe (EU) 2017/1938. Po razglasitvi pripravljenosti na ravni Unije bi morale države članice zmanjšati svojo porabo plina znotraj vnaprej določenega obdobja. Pri določanju obsega obveznega zmanjšanja povpraševanja se upošteva, v kakšnem obsegu bi lahko bila ogrožena zadostitev povpraševanja po plinu v primeru popolne prekinitve ruske dobave plina Uniji, ter bi bilo treba v celoti upoštevati vsakršno zmanjšanje povpraševanja, ki je že bilo doseženo. Pri določanju obsega obveznega zmanjšanja povpraševanja bi bilo treba upoštevati tudi ravni napolnjenosti skladišč, kot se poročajo na podlagi člena 6d(1) in (2) Uredbe (EU) 2017/1938, napredek v zvezi z diverzifikacijo virov plina, vključno z oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom (v nadaljnjem besedilu: UZP), ter razvoj na področju zamenljivosti goriv v Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Pripravljenost na ravni Unije bi morala služiti kot stopnja krize, specifična za Unijo, ki bi morala sprožiti obvezno zmanjšanje povpraševanja, neodvisno od nacionalnih stopenj krize na podlagi člena 11(1) Uredbe (EU) 2017/1938. Po razglasitvi pripravljenosti na ravni Unije bi morale države članice zmanjšati svojo porabo plina znotraj vnaprej določenega obdobja. Pri določanju obsega obveznega zmanjšanja povpraševanja se upošteva, v kakšnem obsegu bi lahko bila ogrožena zadostitev povpraševanja po plinu v primeru popolne prekinitve ruske dobave plina Uniji, ter bi bilo treba v celoti upoštevati vsakršno zmanjšanje povpraševanja, ki je že bilo doseženo. Pri določanju obsega obveznega zmanjšanja povpraševanja bi bilo treba upoštevati tudi ravni napolnjenosti skladišč, kot se poročajo na podlagi člena 6d(1) in (2) Uredbe (EU) 2017/1938, napredek v zvezi z diverzifikacijo virov plina, vključno z oskrbo z utekočinjenim zemeljskim plinom (v nadaljnjem besedilu: UZP), ter razvoj na področju zamenljivosti goriv v Uniji.

| (13) | Zmanjšanja povpraševanja, ki jih države članice dosežejo pred razglasitvijo pripravljenosti na ravni Unije, se bodo odražala v obsegu obveznega zmanjšanja povpraševanja. |
| --- | --- |

(13)

Zmanjšanja povpraševanja, ki jih države članice dosežejo pred razglasitvijo pripravljenosti na ravni Unije, se bodo odražala v obsegu obveznega zmanjšanja povpraševanja.

| (14) | V zvezi z znatnim izkrivljanjem notranjega trga, do katerega bi lahko prišlo, če se bodo države članice neusklajeno odzivale na morebitne ali dejanske nadaljnje motnje pri dobavi plina iz Rusije, je bistveno, da v duhu solidarnosti vse države članice zmanjšajo svoje povpraševanje po plinu. Zato bi morale vse države članice doseči cilje glede prostovoljnega in obveznega zmanjšanja povpraševanja. Čeprav so morda nekatere države članice bolj izpostavljene učinkom motenj pri oskrbi plina iz Rusije, bi lahko negativni učinki prizadeli vse države članice, zato bi morala sleherna država članica prispevati k omejitvi gospodarske škode zaradi takih motenj, bodisi s sprostitvijo dodatnih količin plina iz plinovodov ali tovorov UZP, ki jih lahko uporabijo države članice z znatnim pomanjkanjem plina, bodisi zaradi pozitivnega učinka na cene plina, ki ga bo verjetno imelo zmanjšanje povpraševanja, ali pa s preprečevanjem izkrivljanja trga zaradi neusklajenih, nasprotujočih si ukrepov za zmanjšanje povpraševanja. Ta uredba tako odraža načelo energetske solidarnosti, ki ga je Sodišče nedavno potrdilo kot temeljno načelo prava Unije (3). |
| --- | --- |

(14)

V zvezi z znatnim izkrivljanjem notranjega trga, do katerega bi lahko prišlo, če se bodo države članice neusklajeno odzivale na morebitne ali dejanske nadaljnje motnje pri dobavi plina iz Rusije, je bistveno, da v duhu solidarnosti vse države članice zmanjšajo svoje povpraševanje po plinu. Zato bi morale vse države članice doseči cilje glede prostovoljnega in obveznega zmanjšanja povpraševanja. Čeprav so morda nekatere države članice bolj izpostavljene učinkom motenj pri oskrbi plina iz Rusije, bi lahko negativni učinki prizadeli vse države članice, zato bi morala sleherna država članica prispevati k omejitvi gospodarske škode zaradi takih motenj, bodisi s sprostitvijo dodatnih količin plina iz plinovodov ali tovorov UZP, ki jih lahko uporabijo države članice z znatnim pomanjkanjem plina, bodisi zaradi pozitivnega učinka na cene plina, ki ga bo verjetno imelo zmanjšanje povpraševanja, ali pa s preprečevanjem izkrivljanja trga zaradi neusklajenih, nasprotujočih si ukrepov za zmanjšanje povpraševanja. Ta uredba tako odraža načelo energetske solidarnosti, ki ga je Sodišče nedavno potrdilo kot temeljno načelo prava Unije (3).

| (15) | Vendar nekatere države članice zaradi posebnih geografskih ali fizičnih razmer, kot sta njihova nesinhroniziranost z evropskim sistemom električne energije ali pomanjkanje neposredne povezave s povezanim plinskim sistemom druge države članice, ne morejo sprostiti znatnih količin plina iz plinovodov za porabo v drugih državah članicah. Državam članicam bi bilo zato treba omogočiti, da se oprejo na enega ali več razlogov za omejitev obveznega zmanjšanja povpraševanja. Zadevne države članice bi se morale zavezati, da bodo storile vse, kar je v njihovi moči, da bi čim prej odpravile deficit glede povezanosti. |
| --- | --- |

(15)

Vendar nekatere države članice zaradi posebnih geografskih ali fizičnih razmer, kot sta njihova nesinhroniziranost z evropskim sistemom električne energije ali pomanjkanje neposredne povezave s povezanim plinskim sistemom druge države članice, ne morejo sprostiti znatnih količin plina iz plinovodov za porabo v drugih državah članicah. Državam članicam bi bilo zato treba omogočiti, da se oprejo na enega ali več razlogov za omejitev obveznega zmanjšanja povpraševanja. Zadevne države članice bi se morale zavezati, da bodo storile vse, kar je v njihovi moči, da bi čim prej odpravile deficit glede povezanosti.

| (16) | Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) vzpostavlja okvir za sodelovanje držav članic in ustreznih deležnikov v regionalnem okolju, da bi razvili bolje povezana energetska omrežja zlasti z namenom, da bi povezali regije, ki so trenutno izolirane od evropskih energetskih trgov, ter okrepili obstoječe in spodbujali nove čezmejne povezave. Čezmejne povezave močno prispevajo k zanesljivosti oskrbe. Glede na trenutne motnje v dobavi plina iz Rusije imajo take čezmejne povezave ključno vlogo pri zagotavljanju delovanja notranjega energetskega trga in pri distribuciji plina v druge države članice v duhu solidarnosti. V zvezi s tem bi si morale države članice še naprej prizadevati za izboljšanje povezanosti svojih omrežij, tudi z oceno morebitnega povečanja nove čezmejne povezovalne zmogljivosti v skladu s cilji Uredbe (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(16)

Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) vzpostavlja okvir za sodelovanje držav članic in ustreznih deležnikov v regionalnem okolju, da bi razvili bolje povezana energetska omrežja zlasti z namenom, da bi povezali regije, ki so trenutno izolirane od evropskih energetskih trgov, ter okrepili obstoječe in spodbujali nove čezmejne povezave. Čezmejne povezave močno prispevajo k zanesljivosti oskrbe. Glede na trenutne motnje v dobavi plina iz Rusije imajo take čezmejne povezave ključno vlogo pri zagotavljanju delovanja notranjega energetskega trga in pri distribuciji plina v druge države članice v duhu solidarnosti. V zvezi s tem bi si morale države članice še naprej prizadevati za izboljšanje povezanosti svojih omrežij, tudi z oceno morebitnega povečanja nove čezmejne povezovalne zmogljivosti v skladu s cilji Uredbe (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (17) | Da bi državam članicam olajšali prizadevanja za izpolnitev ciljev Uredbe (EU) 2022/1032 v zvezi s skladiščenjem plina, bi bilo treba pri določitvi obsega njihovega obveznega zmanjšanja povpraševanja upoštevati tudi količino plina, ki jo države članice porabijo za skladiščenje in ki presega vmesni cilj za 1. avgust 2022. |
| --- | --- |

(17)

Da bi državam članicam olajšali prizadevanja za izpolnitev ciljev Uredbe (EU) 2022/1032 v zvezi s skladiščenjem plina, bi bilo treba pri določitvi obsega njihovega obveznega zmanjšanja povpraševanja upoštevati tudi količino plina, ki jo države članice porabijo za skladiščenje in ki presega vmesni cilj za 1. avgust 2022.

| (18) | Poleg tega bi morale imeti države članice zaradi ustreznega upoštevanja velike odvisnosti svojih ključnih industrij od plina možnost, da pri določanju obsega obveznega zmanjšanja povpraševanja izključijo porabo plina v teh panogah. Komisija bi morala s spremljanjem zagotoviti, da te nacionalne omejitve ne povzročajo neupravičenega izkrivljanja notranjega trga. Države članice bi morale imeti tudi možnost, da omejijo obseg obveznega zmanjšanja povpraševanja, kadar je takšno omejevanje potrebno za čim večjo oskrbo drugih držav članic s plinom in kadar lahko predložijo dokaze, da se njihove zmogljivosti za komercialen izvoz na povezovalnih plinovodih v druge države članice ali njihova domača infrastruktura za UZP že uporabljajo v največjem možnem obsegu za preusmerjanje plina v druge države članice. Komisija bi morala spremljati, ali so pogoji za uporabo teh odstopanj izpolnjeni. |
| --- | --- |

(18)

Poleg tega bi morale imeti države članice zaradi ustreznega upoštevanja velike odvisnosti svojih ključnih industrij od plina možnost, da pri določanju obsega obveznega zmanjšanja povpraševanja izključijo porabo plina v teh panogah. Komisija bi morala s spremljanjem zagotoviti, da te nacionalne omejitve ne povzročajo neupravičenega izkrivljanja notranjega trga. Države članice bi morale imeti tudi možnost, da omejijo obseg obveznega zmanjšanja povpraševanja, kadar je takšno omejevanje potrebno za čim večjo oskrbo drugih držav članic s plinom in kadar lahko predložijo dokaze, da se njihove zmogljivosti za komercialen izvoz na povezovalnih plinovodih v druge države članice ali njihova domača infrastruktura za UZP že uporabljajo v največjem možnem obsegu za preusmerjanje plina v druge države članice. Komisija bi morala spremljati, ali so pogoji za uporabo teh odstopanj izpolnjeni.

| (19) | Države članice bi morale v zvezi s posebnimi okoliščinami povpraševanja iz povezanih držav članic imeti možnost, da začasno omejijo obvezno zmanjšanje povpraševanja, kadar je to potrebno za zagotovitev zanesljivosti oskrbe z energijo, med drugim kadar se država članica sooča s krizo pri oskrbi z električno energijo, kakor je opredeljeno v Uredbi (EU) 2019/941 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Upoštevati bi bilo treba tudi skladiščne zmogljivosti in raven skladiščenja, ki presega vmesni cilj iz Priloge Ia k Uredbi (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

(19)

Države članice bi morale v zvezi s posebnimi okoliščinami povpraševanja iz povezanih držav članic imeti možnost, da začasno omejijo obvezno zmanjšanje povpraševanja, kadar je to potrebno za zagotovitev zanesljivosti oskrbe z energijo, med drugim kadar se država članica sooča s krizo pri oskrbi z električno energijo, kakor je opredeljeno v Uredbi (EU) 2019/941 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Upoštevati bi bilo treba tudi skladiščne zmogljivosti in raven skladiščenja, ki presega vmesni cilj iz Priloge Ia k Uredbi (EU) 2017/1938.

| (20) | Države članice bi morale imeti možnost, da same izberejo ustrezne ukrepe za doseganje zmanjšanja povpraševanja. Države članice bi morale pri opredeljevanju ustreznih ukrepov za zmanjšanje povpraševanja in prednostnem razvrščanju skupin odjemalcev razmisliti o uporabi ukrepov, opredeljenih v sporočilu Komisije z dne 20. julija 2022 z naslovom „Varčujmo s plinom za varnejšo zimo“. Države članice bi morale zlasti razmisliti o ekonomsko učinkovitih ukrepih, kot so dražbe ali javni razpisi, s katerimi lahko spodbudijo zmanjšanje porabe na ekonomsko učinkovit način. Ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni, lahko vključujejo tudi finančne spodbude ali nadomestila za prizadete udeležence na trgu. |
| --- | --- |

(20)

Države članice bi morale imeti možnost, da same izberejo ustrezne ukrepe za doseganje zmanjšanja povpraševanja. Države članice bi morale pri opredeljevanju ustreznih ukrepov za zmanjšanje povpraševanja in prednostnem razvrščanju skupin odjemalcev razmisliti o uporabi ukrepov, opredeljenih v sporočilu Komisije z dne 20. julija 2022 z naslovom „Varčujmo s plinom za varnejšo zimo“. Države članice bi morale zlasti razmisliti o ekonomsko učinkovitih ukrepih, kot so dražbe ali javni razpisi, s katerimi lahko spodbudijo zmanjšanje porabe na ekonomsko učinkovit način. Ukrepi, sprejeti na nacionalni ravni, lahko vključujejo tudi finančne spodbude ali nadomestila za prizadete udeležence na trgu.

| (21) | Vsi ukrepi držav članic za doseganje zmanjšanja povpraševanja morajo biti skladni s pravom Unije in zlasti Uredbo (EU) 2017/1938. Zlasti bi morali biti taki ukrepi nujni, jasno opredeljeni, pregledni, sorazmerni, nediskriminatorni in preverljivi, ne bi smeli neupravičeno izkrivljati konkurence ali pravilnega delovanja notranjega trga plina ter ne bi smeli ogrožati zanesljivosti oskrbe s plinom drugih držav članic ali Unije. Upoštevati je treba tudi interes zaščitenih odjemalcev, tudi pri oskrbi sistemov za centralno ogrevanje s plinom v primeru krize glede zanesljivosti oskrbe s plinom. |
| --- | --- |

(21)

Vsi ukrepi držav članic za doseganje zmanjšanja povpraševanja morajo biti skladni s pravom Unije in zlasti Uredbo (EU) 2017/1938. Zlasti bi morali biti taki ukrepi nujni, jasno opredeljeni, pregledni, sorazmerni, nediskriminatorni in preverljivi, ne bi smeli neupravičeno izkrivljati konkurence ali pravilnega delovanja notranjega trga plina ter ne bi smeli ogrožati zanesljivosti oskrbe s plinom drugih držav članic ali Unije. Upoštevati je treba tudi interes zaščitenih odjemalcev, tudi pri oskrbi sistemov za centralno ogrevanje s plinom v primeru krize glede zanesljivosti oskrbe s plinom.

| (22) | Za zagotovitev usklajenega izvajanja ukrepov za zmanjšanje povpraševanja bi morale države članice zagotoviti redno sodelovanje znotraj vsake od zadevnih rizičnih skupin. Države članice se lahko same dogovorijo o ukrepih za usklajevanje, ki so najprimernejši za določeno regijo. Komisija in KSP bi morali imeti pregled nad nacionalnimi ukrepi, ki jih izvajajo države članice, ter deliti dobre prakse za usklajevanje ukrepov znotraj rizičnih skupin. Države članice bi morale za usklajevanje svojih ukrepov uporabiti tudi druge organe. |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev usklajenega izvajanja ukrepov za zmanjšanje povpraševanja bi morale države članice zagotoviti redno sodelovanje znotraj vsake od zadevnih rizičnih skupin. Države članice se lahko same dogovorijo o ukrepih za usklajevanje, ki so najprimernejši za določeno regijo. Komisija in KSP bi morali imeti pregled nad nacionalnimi ukrepi, ki jih izvajajo države članice, ter deliti dobre prakse za usklajevanje ukrepov znotraj rizičnih skupin. Države članice bi morale za usklajevanje svojih ukrepov uporabiti tudi druge organe.

| (23) | Za zagotovitev, da nacionalni načrti za izredne razmere odražajo prostovoljno ali obvezno zmanjšanje povpraševanja iz te uredbe, bi moral pristojni organ vsake države članice sprejeti potrebne ukrepe za posodobitev nacionalnega načrta za izredne razmere, pripravljenega na podlagi člena 8 Uredbe (EU) 2017/1938, do 31. oktobra 2022. Glede na kratek rok za to posodobitev se postopki usklajevanja na podlagi člena 8(6) do (11) Uredbe (EU) 2017/1938 ne bi smeli uporabljati. Vendar bi se morala vsaka država članica o posodobitvi svojih nacionalnih načrtov za izredne razmere posvetovati z drugimi državami članicami. Komisija bi morala sklicati rizične skupine, KSP ali druge ustrezne organe, da bi razpravljali o morebitnih vprašanjih, povezanih z ukrepi za zmanjšanje povpraševanja. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev, da nacionalni načrti za izredne razmere odražajo prostovoljno ali obvezno zmanjšanje povpraševanja iz te uredbe, bi moral pristojni organ vsake države članice sprejeti potrebne ukrepe za posodobitev nacionalnega načrta za izredne razmere, pripravljenega na podlagi člena 8 Uredbe (EU) 2017/1938, do 31. oktobra 2022. Glede na kratek rok za to posodobitev se postopki usklajevanja na podlagi člena 8(6) do (11) Uredbe (EU) 2017/1938 ne bi smeli uporabljati. Vendar bi se morala vsaka država članica o posodobitvi svojih nacionalnih načrtov za izredne razmere posvetovati z drugimi državami članicami. Komisija bi morala sklicati rizične skupine, KSP ali druge ustrezne organe, da bi razpravljali o morebitnih vprašanjih, povezanih z ukrepi za zmanjšanje povpraševanja.

| (24) | Redno in učinkovito spremljanje in poročanje sta bistvena za ocenjevanje napredka, doseženega v državah članicah pri izvajanju ukrepov za prostovoljno in obvezno zmanjšanje povpraševanja, ter za merjenje socialnih in gospodarskih učinkov ukrepov, pa tudi učinkov na zaposlenost. Pristojni organ vsake države članice ali drug subjekt, ki ga imenuje država članica, bi moral spremljati doseženo zmanjšanje povpraševanja na svojem ozemlju in o rezultatih redno poročati Komisiji. KSP bi morala Komisiji pomagati pri spremljanju izpolnjevanja obveznosti zmanjšanja povpraševanja. |
| --- | --- |

(24)

Redno in učinkovito spremljanje in poročanje sta bistvena za ocenjevanje napredka, doseženega v državah članicah pri izvajanju ukrepov za prostovoljno in obvezno zmanjšanje povpraševanja, ter za merjenje socialnih in gospodarskih učinkov ukrepov, pa tudi učinkov na zaposlenost. Pristojni organ vsake države članice ali drug subjekt, ki ga imenuje država članica, bi moral spremljati doseženo zmanjšanje povpraševanja na svojem ozemlju in o rezultatih redno poročati Komisiji. KSP bi morala Komisiji pomagati pri spremljanju izpolnjevanja obveznosti zmanjšanja povpraševanja.

| (25) | Da se prepreči znatna gospodarska škoda za Unijo kot celoto, je ključno, da vsaka država članica zmanjša svoje povpraševanje po tem, ko je bila razglašena pripravljenost na ravni Unije. To zmanjšanje bo zagotovilo, da bo plina dovolj za vse, tudi pozimi. Zmanjšanje povpraševanja po vsej Uniji je izraz načela solidarnosti, zapisanega v Pogodbi. Zato je upravičeno, da Komisija strogo nadzoruje, ali države članice izvajajo obvezno zmanjšanje povpraševanja. V primeru, da Komisija ugotovi, da obstaja tveganje, da država članica morda ne bo mogla doseči obveznega zmanjšanja povpraševanja, bi morala imeti možnost, da od države članice zahteva, naj predloži načrt, v katerem določi strategijo in ukrepe za učinkovito doseganje obveznega zmanjšanja povpraševanja. Ta država članica bi morala ustrezno upoštevati vse pripombe in predloge, ki jih je Komisija podala v zvezi z načrtom. |
| --- | --- |

(25)

Da se prepreči znatna gospodarska škoda za Unijo kot celoto, je ključno, da vsaka država članica zmanjša svoje povpraševanje po tem, ko je bila razglašena pripravljenost na ravni Unije. To zmanjšanje bo zagotovilo, da bo plina dovolj za vse, tudi pozimi. Zmanjšanje povpraševanja po vsej Uniji je izraz načela solidarnosti, zapisanega v Pogodbi. Zato je upravičeno, da Komisija strogo nadzoruje, ali države članice izvajajo obvezno zmanjšanje povpraševanja. V primeru, da Komisija ugotovi, da obstaja tveganje, da država članica morda ne bo mogla doseči obveznega zmanjšanja povpraševanja, bi morala imeti možnost, da od države članice zahteva, naj predloži načrt, v katerem določi strategijo in ukrepe za učinkovito doseganje obveznega zmanjšanja povpraševanja. Ta država članica bi morala ustrezno upoštevati vse pripombe in predloge, ki jih je Komisija podala v zvezi z načrtom.

| (26) | Ker načelo solidarnosti daje vsaki državi članici pravico, da jo v določenih okoliščinah podprejo sosednje države članice, bi morale države članice, ki zaprosijo za takšno podporo, delovati v duhu solidarnosti, ko gre za zmanjšanje njihovega domačega povpraševanja po plinu. Zato bi morale države članice, ko zaprosijo za solidarnostni ukrep v skladu s členom 13 Uredbe (EU) 2017/1938, že imeti izvedene vse ustrezne ukrepe za zmanjšanje povpraševanja po plinu. Komisija bi morala imeti možnost, da od države članice, ki zaprosi za solidarnostni ukrep, zahteva predložitev načrta z ukrepi za doseganje morebitnega nadaljnjega zmanjšanja povpraševanja. Ta država članica bi morala ustrezno upoštevati mnenje Komisije. |
| --- | --- |

(26)

Ker načelo solidarnosti daje vsaki državi članici pravico, da jo v določenih okoliščinah podprejo sosednje države članice, bi morale države članice, ki zaprosijo za takšno podporo, delovati v duhu solidarnosti, ko gre za zmanjšanje njihovega domačega povpraševanja po plinu. Zato bi morale države članice, ko zaprosijo za solidarnostni ukrep v skladu s členom 13 Uredbe (EU) 2017/1938, že imeti izvedene vse ustrezne ukrepe za zmanjšanje povpraševanja po plinu. Komisija bi morala imeti možnost, da od države članice, ki zaprosi za solidarnostni ukrep, zahteva predložitev načrta z ukrepi za doseganje morebitnega nadaljnjega zmanjšanja povpraševanja. Ta država članica bi morala ustrezno upoštevati mnenje Komisije.

| (27) | Komisija bi morala o izvajanju te uredbe redno obveščati Evropski parlament in Svet. |
| --- | --- |

(27)

Komisija bi morala o izvajanju te uredbe redno obveščati Evropski parlament in Svet.

| (28) | Ob upoštevanju neposredne nevarnosti za zanesljivost oskrbe s plinom, ki jo povzroča ruska vojaška agresija proti Ukrajini, bi morala ta uredba začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(28)

Ob upoštevanju neposredne nevarnosti za zanesljivost oskrbe s plinom, ki jo povzroča ruska vojaška agresija proti Ukrajini, bi morala ta uredba začeti veljati čim prej.

| (29) | Ta uredba bi se morala glede na izjemno naravo njenih ukrepov uporabljati eno leto od začetka njene veljavnosti. Do 1. maja 2023 bi morala Komisija poročati Svetu o njenem delovanju, po potrebi pa bi lahko predlagala tudi podaljšanje obdobja njene uporabe. |
| --- | --- |

(29)

Ta uredba bi se morala glede na izjemno naravo njenih ukrepov uporabljati eno leto od začetka njene veljavnosti. Do 1. maja 2023 bi morala Komisija poročati Svetu o njenem delovanju, po potrebi pa bi lahko predlagala tudi podaljšanje obdobja njene uporabe.

| (30) | Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, temveč se lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(30)

Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči same, temveč se lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba določa pravila za obravnavanje resnih težav pri oskrbi s plinom, da se v duhu solidarnosti zagotovi zanesljivost oskrbe Unije s plinom. Ta pravila vključujejo izboljšano usklajevanje, spremljanje in poročanje o nacionalnih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu ter možnost, da Svet na predlog Komisije razglasi pripravljenost na ravni Unije kot stopnjo krize, specifično za Unijo, kar sproži obvezno zmanjšanje povpraševanja po vsej Uniji.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „pristojni organ“ pomeni nacionalni vladni organ ali nacionalni regulativni organ, ki ga imenuje država članica za zagotavljanje izvajanja ukrepov iz Uredbe (EU) 2017/1938; |
| --- | --- |

(1)

„pristojni organ“ pomeni nacionalni vladni organ ali nacionalni regulativni organ, ki ga imenuje država članica za zagotavljanje izvajanja ukrepov iz Uredbe (EU) 2017/1938;

| (2) | „pripravljenost na ravni Unije“ pomeni stopnjo krize, specifično za Unijo, ki sproži obvezno zmanjšanje povpraševanja in ni povezana z nobeno od stopenj krize iz člena 11(1) Uredbe (EU) 2017/1938; |
| --- | --- |

(2)

„pripravljenost na ravni Unije“ pomeni stopnjo krize, specifično za Unijo, ki sproži obvezno zmanjšanje povpraševanja in ni povezana z nobeno od stopenj krize iz člena 11(1) Uredbe (EU) 2017/1938;

| (3) | „poraba plina“ pomeni celotno dobavo zemeljskega plina za dejavnosti na ozemlju države članice, vključno s končno porabo gospodinjstev, industrije in proizvodnje električne energije, vendar med drugim izključuje plin, ki se uporablja za napolnitev skladišč, v skladu z opredelitvijo „dobave, pretvorbe in porabe plina“, ki jo uporablja Komisija (Eurostat); |
| --- | --- |

(3)

„poraba plina“ pomeni celotno dobavo zemeljskega plina za dejavnosti na ozemlju države članice, vključno s končno porabo gospodinjstev, industrije in proizvodnje električne energije, vendar med drugim izključuje plin, ki se uporablja za napolnitev skladišč, v skladu z opredelitvijo „dobave, pretvorbe in porabe plina“, ki jo uporablja Komisija (Eurostat);

| (4) | „surovina“ pomeni „neenergetsko rabo zemeljskega plina“, kot je navedeno v izračunih energetskih bilanc Komisije (Eurostat); |
| --- | --- |

(4)

„surovina“ pomeni „neenergetsko rabo zemeljskega plina“, kot je navedeno v izračunih energetskih bilanc Komisije (Eurostat);

| (5) | „referenčna poraba plina“ pomeni količino povprečne porabe plina v zadevni državi članici v referenčnem obdobju; za države članice, v katerih se je poraba plina v obdobju od 1. avgusta 2021 do 31. marca 2022 povečala za vsaj 8 % v primerjavi s povprečno porabo plina v referenčnem obdobju, „referenčna poraba plina“ pomeni le količino porabe plina v obdobju od 1. avgusta 2021 do 31. marca 2022; |
| --- | --- |

(5)

„referenčna poraba plina“ pomeni količino povprečne porabe plina v zadevni državi članici v referenčnem obdobju; za države članice, v katerih se je poraba plina v obdobju od 1. avgusta 2021 do 31. marca 2022 povečala za vsaj 8 % v primerjavi s povprečno porabo plina v referenčnem obdobju, „referenčna poraba plina“ pomeni le količino porabe plina v obdobju od 1. avgusta 2021 do 31. marca 2022;

| (6) | „referenčno obdobje“ pomeni obdobje od 1. avgusta do 31. marca v petih zaporednih letih pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, začenši z obdobjem od 1. avgusta 2017 do 31. marca 2018; |
| --- | --- |

(6)

„referenčno obdobje“ pomeni obdobje od 1. avgusta do 31. marca v petih zaporednih letih pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, začenši z obdobjem od 1. avgusta 2017 do 31. marca 2018;

| (7) | „vmesni cilj“ pomeni vmesni cilj kot je določen v Prilogi Ia k Uredbi (EU) 2017/1938. |
| --- | --- |

(7)

„vmesni cilj“ pomeni vmesni cilj kot je določen v Prilogi Ia k Uredbi (EU) 2017/1938.

Člen 3

Prostovoljno zmanjšanje povpraševanja

Države članice si po najboljših močeh prizadevajo, da bi svojo porabo plina v obdobju od 1. avgusta 2022 do 31. marca 2023 zmanjšale za vsaj 15 % v primerjavi z njihovo povprečno porabo plina v obdobju od 1. avgusta do 31. marca v petih zaporednih letih pred začetkom veljavnosti te uredbe (v nadaljnjem besedilu: prostovoljno zmanjšanje povpraševanja). Za navedene ukrepe prostovoljnega zmanjšanja povpraševanja se uporabljajo členi 6, 7 in 8.

Člen 4

Razglasitev pripravljenosti na ravni Unije s strani Sveta

1.   Svet lahko na predlog Komisije z izvedbenim sklepom razglasi pripravljenost na ravni Unije.

2.   Komisija predlog za takšno pripravljenost na ravni Unije predloži, kadar meni, da obstaja znatno tveganje resnega pomanjkanja pri oskrbi s plinom ali kadar pride do izjemno velikega povpraševanja po plinu, za katero ukrepi iz člena 3 ne zadostujejo in kar povzroči znatno poslabšanje stanja oskrbe s plinom v Uniji, vendar trg še lahko obvladuje te motnje, ne da bi bilo treba uporabiti netržne ukrepe.

3.   Komisija Svetu predlog za razglasitev pripravljenosti na ravni Unije predloži tudi, kadar to zahteva pet ali več pristojnih organov, ki so razglasili pripravljenost na nacionalni ravni na podlagi člena 11(1), točka (b), Uredbe (EU) 2017/1938.

4.   Svet lahko s kvalificirano večino spremeni predlog Komisije.

5.   Preden Komisija Svetu predloži predlog za razglasitev pripravljenosti na ravni Unije, se posvetuje z zadevnimi rizičnimi skupinami iz Priloge I k Uredbi (EU) 2017/1938 (v nadaljnjem besedilu: rizične skupine) in s koordinacijsko skupino za plin (v nadaljnjem besedilu: KSP), ustanovljeno s členom 4 navedene uredbe.

6.   Svet lahko na predlog Komisije z izvedbenim sklepom razglasi konec tako pripravljenosti na ravni Unije kot tudi obveznosti na podlagi člena 5. Komisija Svetu predlog za takšen izvedbeni sklep predloži, kadar oceni, da podlaga, na kateri je bila razglašena pripravljenost na ravni Unije, ne upravičuje več ohranitve te pripravljenosti, ter po posvetovanju z zadevnimi rizičnimi skupinami in s KSP.

Člen 5

Obvezno zmanjšanje povpraševanja v primeru pripravljenosti na ravni Unije

1.   Kadar Svet razglasi pripravljenost na ravni Unije, vsaka država članica zmanjša porabo plina v skladu z odstavkom 2 (v nadaljnjem besedilu: obvezno zmanjšanje povpraševanja).

2.   Za namene obveznega zmanjšanja povpraševanja je poraba plina, dokler je razglašena pripravljenost na ravni Unije, v vsaki državi članici v obdobju od 1. avgusta 2022 do 31. marca 2023 (v nadaljnjem besedilu: obdobje zmanjšanja) za 15 % nižja glede na njeno referenčno porabo plina. Za namene obveznega zmanjšanja povpraševanja se upoštevajo vsa zmanjšanja povpraševanja, ki so jih države članice dosegle v obdobju pred razglasitvijo pripravljenosti na ravni Unije.

3.   Država članica, katere sistem električne energije je sinhroniziran le s sistemom električne energije tretje države, je v primeru, da ni več sinhronizirana s sistemom te tretje države, izvzeta iz uporabe odstavka 2, vse dokler so za zagotovitev varnega in zanesljivega delovanja elektroenergetskega sistema potrebne storitve izoliranega elektroenergetskega sistema ali druge storitve za operaterja prenosnega sistema za električno energijo.

4.   Država članica je izvzeta iz uporabe odstavka 2, vse dokler ni neposredno povezana s povezanim plinskim sistemom katere koli druge države članice.

5.   Država članica lahko referenčno porabo plina, ki se uporablja za izračun ciljnega obveznega zmanjšanja povpraševanja na podlagi odstavka 2, omejijo za količino plina, ki je enaka razliki med njenim vmesnim ciljem za 1. avgust 2022 in dejansko količino skladiščenega plina dne 1. avgusta 2022, če na ta datum izpolnjuje vmesni cilj.

6.   Država članica lahko referenčno porabo plina, ki se uporablja za izračun ciljnega obveznega zmanjšanja povpraševanja na podlagi odstavka 2, omejijo za količino plina, porabljenega v referenčnem obdobju kot surovina.

7.   Država članica lahko omeji obvezno zmanjšanje povpraševanja za 8 odstotnih točk, če dokaže, da je njena povezanost z drugimi državami članicami, merjena v trdni tehnični izvozni zmogljivosti v primerjavi z njeno letno porabo plina v letu 2021 manjša od 50 % in je bila zmogljivost na povezovalnih plinovodih v druge države članice dejansko uporabljena za prevoz plina na ravni najmanj 90 % vsaj en mesec pred priglasitvijo odstopanja, razen če lahko država članica dokaže, da ni bilo povpraševanja in je bila zmogljivost maksimalno povečana ter da so njeni domači obrati za UZP komercialno in tehnično pripravljeni preusmeriti plin v druge države članice do količin, ki jih zahteva trg.

8.   Država članica, ki se sooča s krizo pri oskrbi z električno energijo, lahko obvezno zmanjšanje povpraševanja na podlagi odstavka 2 začasno omeji na raven, ki je potrebna za ublažitev tveganja za oskrbo z električno energijo, če ni drugih ekonomskih alternativ kot nadomestilo za plin, ki je potreben za proizvodnjo električne energije, ne da bi bila pri tem resno ogrožena zanesljivost oskrbe. V tem primeru država članica priglasi razloge za omejitev in predloži zadostne dokaze o obstoju izjemnih okoliščin, ki upravičujejo omejitev. Država članica po potrebi posodobi načrt pripravljenosti na tveganja na podlagi člena 10 Uredbe (EU) 2019/941.

9.   Država članica svojo odločitev za omejitev obveznega zmanjšanja povpraševanja na podlagi odstavkov 5, 6, 7 in 8, skupaj s potrebnimi dokazi, da so izpolnjeni pogoji za omejitev obveznega zmanjšanja povpraševanja, priglasi Komisiji. Priglasitev v zvezi z odstavki 5, 6 in 7 se lahko opravi že po začetku veljavnosti te uredbe, najpozneje pa dva tedna po razglasitvi pripravljenosti na ravni Unije. Priglasitev v zvezi z odstavkom 8 se lahko opravi najpozneje dva tedna po nastanku krize v oskrbi z električno energijo iz navedenega odstavka. Država članica o svoji nameri obvesti zadevne rizične skupine in KSP.

10.   Komisija na podlagi priglasitve ter po posvetovanju z rizičnimi skupinami in KSP oceni, ali so izpolnjeni pogoji za omejitev na podlagi odstavkov 5, 6, 7 in 8. V primeru, da Komisija ugotovi, da omejitev ni upravičena, sprejme mnenje, v katerem navede razloge, zaradi katerih bi morala država članica odpraviti ali spremeniti omejitev obveznega zmanjšanja povpraševanja. To mnenje se sprejme najpozneje 30 delovnih dni po popolni priglasitvi na podlagi odstavka 9.

11.   Kadar pogoji za omejitev obveznega zmanjšanja povpraševanja iz odstavkov 5, 6, 7 in 8 niso več izpolnjeni, država članica uporabi cilj obveznega zmanjšanja povpraševanja na podlagi odstavka 2.

12.   Komisija stalno spremlja, ali so izpolnjeni pogoji za omejitev obveznega zmanjšanja povpraševanja na podlagi odstavkov 5, 6, 7 in 8.

13.   Členi 6, 7 in 8 se uporabljajo za ukrepe za obvezno zmanjšanje povpraševanja brez poseganja v obstoječe dolgoročne pogodbe.

Člen 6

Ukrepi za dosego zmanjšanja povpraševanja

1.   Državam članicam je prepuščeno, da same izberejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje povpraševanja. Ukrepi iz členov 3 in 5 morajo biti jasno opredeljeni, pregledni, sorazmerni, nediskriminatorni in preverljivi. Države članice pri izbiri ukrepov upoštevajo načela iz Uredbe (EU) 2017/1938. Za ukrepe zlasti velja naslednje:

| (a) | neupravičeno ne izkrivljajo konkurence ali pravilnega delovanja notranjega trga s plinom; |
| --- | --- |

(a)

neupravičeno ne izkrivljajo konkurence ali pravilnega delovanja notranjega trga s plinom;

| (b) | ne ogrožajo zanesljivosti oskrbe s plinom drugih držav članic ali Unije; |
| --- | --- |

(b)

ne ogrožajo zanesljivosti oskrbe s plinom drugih držav članic ali Unije;

| (c) | izpolnjujejo določbe Uredbe (EU) 2017/1938, kar zadeva zaščitene odjemalce. |
| --- | --- |

(c)

izpolnjujejo določbe Uredbe (EU) 2017/1938, kar zadeva zaščitene odjemalce.

2.   Države članice morajo pri sprejemanju ukrepov za zmanjšanje povpraševanja preučiti možnost dajanja prednosti ukrepom, ki vplivajo na odjemalce, ki niso zaščiteni odjemalci kot so opredeljeni v členu 2, točka 5 Uredbe (EU) 2017/1938, in lahko iz takih ukrepov te odjemalce tudi izključijo, in sicer na podlagi objektivnih in preglednih meril, pri katerih se upoštevajo njihov gospodarski pomen in med drugim naslednji elementi:

| (a) | učinek motenj na dobavne verige, ki so ključnega pomena za družbo; |
| --- | --- |

(a)

učinek motenj na dobavne verige, ki so ključnega pomena za družbo;

| (b) | morebitni negativni učinki v drugih državah članicah, zlasti na dobavne verige sektorjev nižje v verigi, ki so ključnega pomena za družbo; |
| --- | --- |

(b)

morebitni negativni učinki v drugih državah članicah, zlasti na dobavne verige sektorjev nižje v verigi, ki so ključnega pomena za družbo;

| (c) | morebitna dolgotrajna škoda na industrijskih obratih; |
| --- | --- |

(c)

morebitna dolgotrajna škoda na industrijskih obratih;

| (d) | možnosti za zmanjšanje porabe in nadomestitev proizvodov v Uniji. |
| --- | --- |

(d)

možnosti za zmanjšanje porabe in nadomestitev proizvodov v Uniji.

3.   Države članice pri odločanju o ukrepih za zmanjšanje povpraševanja preučijo ukrepe za zmanjšanje porabe plina v elektroenergetskem sektorju, ukrepe za spodbujanje prehoda na druga goriva v industriji, nacionalne kampanje ozaveščanja ter ciljno usmerjene obveznosti za zmanjšanje ogrevanja in hlajenja z namenom spodbujanja prehoda na druga goriva in zmanjšanje porabe v industriji.

Člen 7

Usklajevanje ukrepov za zmanjšanje povpraševanja

1.   Države članice za zagotovitev ustreznega usklajevanja ukrepov za prostovoljno in obvezno zmanjšanje povpraševanja na podlagi členov 3 in 5 sodelujejo druga z drugo znotraj vsake od zadevnih rizičnih skupin.

2.   Pristojni organ vsake države članice svoj nacionalni načrt za izredne razmere, pripravljen na podlagi člena 8 Uredbe (EU) 2017/1938, posodobi najpozneje do 31. oktobra 2022, da so upoštevani ukrepi za prostovoljno zmanjšanje povpraševanja. Vsaka država članica svoj nacionalni načrt za izredne razmere po potrebi tudi posodobi v primeru razglasitve pripravljenosti na ravni Unije na podlagi člena 4 te uredbe. Člen 8(6) do (10) Uredbe (EU) 2017/1938 se ne uporablja za posodobitve nacionalnih načrtov za izredne razmere pripravljenih v skladu s tem odstavkom.

3.   Države članice se pred sprejetjem revidiranih načrtov za izredne razmere posvetujejo s Komisijo in zadevnimi rizičnimi skupinami. Komisija lahko skliče sestanke z rizičnimi skupinami in KSP ob upoštevanju stališč, ki jih v zvezi s tem izrazijo države članice, da bi razpravljali o vprašanjih, povezanih z nacionalnimi ukrepi za zmanjšanje povpraševanja.

Člen 8

Spremljanje in izvrševanje

1.   Pristojni organ vsake države članice spremlja izvajanje ukrepov za zmanjšanje povpraševanja na svojem ozemlju. Države članice Komisiji vsaka dva meseca in najpozneje do 15. dne v mesecu, ki sledi, poročajo o doseženem zmanjšanju povpraševanja. Rizične skupine in KSP pomagajo Komisiji pri spremljanju prostovoljnega in obveznega zmanjšanja povpraševanja.

2.   Kadar Komisija na podlagi sporočenih podatkov o zmanjšanju povpraševanja ugotovi tveganje, da država članica ne bo mogla doseči obveznega zmanjšanja povpraševanja na podlagi člena 5, od države članice zahteva, da predloži načrt, v katerem določi strategijo za učinkovito izpolnitev obveznosti zmanjšanja povpraševanja. Komisija od države članice, ki zaprosi za solidarnostni ukrep na podlagi člena 13 Uredbe (EU) 2017/1938, tudi zahteva, da predloži načrt, v katerem določi strategijo za doseganje morebitnega nadaljnjega zmanjšanja povpraševanja po plinu v skladu s členom 10(2) Uredbe (EU) 2017/1938. Komisija v obeh primerih izda mnenje s pripombami in predlogi za predložene načrte in Svetu sporoči svoje mnenje. Zadevna država članica ustrezno upošteva mnenje Komisije.

3.   Komisija o izvajanju te uredbe redno obvešča Evropski parlament in Svet.

Člen 9

Pregled

Komisija do 1. maja 2023 opravi pregled te uredbe glede na splošno stanje v zvezi z oskrbo Unije s plinom in Svetu predloži poročilo o glavnih ugotovitvah tega pregleda. Zlasti lahko Komisija na podlagi tega poročila predlaga, da se podaljša obdobje uporabe te uredbe.

Člen 10

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se eno leto od začetka njene veljavnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2022

Za Svet

predsednik

M. BEK

---

(1)  Uredba (EU) 2022/1032 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2022 o spremembi uredb (EU) 2017/1938 in (ES) št. 715/2009 glede skladiščenja plina (UL L 173, 30.6.2022, str. 17).

1

(2)  Uredba (EU) 2017/1938 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2017 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 994/2010 (UL L 280 28.10.2017, str. 1).

2

(3)  Sodba Sodišča z dne 15. julija 2021, Nemčija proti Poljski, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

Nemčija proti Poljski

(4)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).

4

(5)  Uredba (EU) 2022/869 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2022 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo, spremembi uredb (ES) št. 715/2009, (EU) 2019/942 in (EU) 2019/943 ter direktiv 2009/73/ES in (EU) 2019/944 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 347/2013 (UL L 152, 3.6.2022, str. 45).

5

(6)  Uredba (EU) 2019/941 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o pripravljenosti na tveganja v sektorju električne energije in razveljavitvi Direktive 2005/89/ES (UL L 158, 14.6.2019, str. 1).

6

---

| 8.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/11

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1370

z dne 5. avgusta 2022

o spremembi Uredbe (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti ohratoksina A v nekaterih živilih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 (2) določa mejne vrednosti nekaterih onesnaževal, vključno z ohratoksinom A, v živilih. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 (2) določa mejne vrednosti nekaterih onesnaževal, vključno z ohratoksinom A, v živilih.

| (2) | Ohratoksin A je mikotoksin, ki ga naravno proizvajajo glive rodov Aspergillus in Penicillium ter ga najdemo kot onesnaževalo v najrazličnejših živilih, kot so žita in žitni izdelki, kavna zrna, suho sadje, vino in grozdni sok, začimbe in sladki koren. Ohratoksin A nastane med sušenjem na soncu in skladiščenjem posevkov. To se lahko prepreči z uporabo dobrih praks sušenja in skladiščenja. |
| --- | --- |

(2)

Ohratoksin A je mikotoksin, ki ga naravno proizvajajo glive rodov Aspergillus in Penicillium ter ga najdemo kot onesnaževalo v najrazličnejših živilih, kot so žita in žitni izdelki, kavna zrna, suho sadje, vino in grozdni sok, začimbe in sladki koren. Ohratoksin A nastane med sušenjem na soncu in skladiščenjem posevkov. To se lahko prepreči z uporabo dobrih praks sušenja in skladiščenja.

| (3) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je leta 2020 sprejela posodobljeno znanstveno mnenje o ohratoksinu A v živilih (3). Agencija je menila, da za ohratoksin A ni bilo primerno določiti orientacijske vrednosti za zaščito zdravja ter da dopustni tedenski vnos v višini 120 ng/kg telesne teže, kot ga je Agencija določila leta 2006, zato ni več veljaven. Nadalje je menila, da izračunane meje izpostavljenosti za rakotvorne učinke ohratoksina A kažejo na morebitno tveganje za zdravje nekaterih skupin potrošnikov. |
| --- | --- |

(3)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je leta 2020 sprejela posodobljeno znanstveno mnenje o ohratoksinu A v živilih (3). Agencija je menila, da za ohratoksin A ni bilo primerno določiti orientacijske vrednosti za zaščito zdravja ter da dopustni tedenski vnos v višini 120 ng/kg telesne teže, kot ga je Agencija določila leta 2006, zato ni več veljaven. Nadalje je menila, da izračunane meje izpostavljenosti za rakotvorne učinke ohratoksina A kažejo na morebitno tveganje za zdravje nekaterih skupin potrošnikov.

| (4) | Mejne vrednosti ohratoksina A so bile za nekatera živila že določene z Uredbo (ES) št. 1881/2006. Ob upoštevanju, da je bil ohratoksin A ugotovljen v živilih, za katera še ni bila določena mejna vrednost in ki prispevajo k izpostavljenosti ljudi ohratoksinu A, je primerno določiti mejno vrednost tudi za ta živila, kot so suho sadje, razen suhega grozdja, nekateri proizvodi iz sladkega korena, posušena zelišča, nekatere sestavine za zeliščne čaje, nekatera semena oljnic, pistacije in kakavov prah. Čeprav je treba dodatno pojasniti razmerje med vsebnostjo ohratoksina A v sladu in brezalkoholnih pijačah iz slada ter v suhih dateljnih in datljevem sirupu, je primerno že določiti tudi mejno vrednost za brezalkoholne pijače iz slada in datljev sirup. Ob upoštevanju razpoložljivih podatkov o prisotnosti je prav tako primerno zmanjšati obstoječe mejne vrednosti ohratoksina A v nekaterih živilih, kot so pekovski izdelki, suho grozdje, pražena kava in instant kava. Poleg tega so bile obstoječe določbe za ohratoksin A v nekaterih začimbah razširjene na vse začimbe. Za sir in šunko je pred določitvijo mejnih vrednosti primerno dodatno spremljanje prisotnosti ohratoksina A. |
| --- | --- |

(4)

Mejne vrednosti ohratoksina A so bile za nekatera živila že določene z Uredbo (ES) št. 1881/2006. Ob upoštevanju, da je bil ohratoksin A ugotovljen v živilih, za katera še ni bila določena mejna vrednost in ki prispevajo k izpostavljenosti ljudi ohratoksinu A, je primerno določiti mejno vrednost tudi za ta živila, kot so suho sadje, razen suhega grozdja, nekateri proizvodi iz sladkega korena, posušena zelišča, nekatere sestavine za zeliščne čaje, nekatera semena oljnic, pistacije in kakavov prah. Čeprav je treba dodatno pojasniti razmerje med vsebnostjo ohratoksina A v sladu in brezalkoholnih pijačah iz slada ter v suhih dateljnih in datljevem sirupu, je primerno že določiti tudi mejno vrednost za brezalkoholne pijače iz slada in datljev sirup. Ob upoštevanju razpoložljivih podatkov o prisotnosti je prav tako primerno zmanjšati obstoječe mejne vrednosti ohratoksina A v nekaterih živilih, kot so pekovski izdelki, suho grozdje, pražena kava in instant kava. Poleg tega so bile obstoječe določbe za ohratoksin A v nekaterih začimbah razširjene na vse začimbe. Za sir in šunko je pred določitvijo mejnih vrednosti primerno dodatno spremljanje prisotnosti ohratoksina A.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1881/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1881/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Da se gospodarskim subjektom omogoči priprava na nova pravila, uvedena s to uredbo, je primerno zagotoviti razumen čas do uporabe novih mejnih vrednosti. Prav tako je primerno določiti prehodno obdobje za živila, ki so bila zakonito dana v promet pred datumom začetka uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Da se gospodarskim subjektom omogoči priprava na nova pravila, uvedena s to uredbo, je primerno zagotoviti razumen čas do uporabe novih mejnih vrednosti. Prav tako je primerno določiti prehodno obdobje za živila, ki so bila zakonito dana v promet pred datumom začetka uporabe te uredbe.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1881/2006 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Živila iz Priloge, zakonito dana na trg pred 1. januarjem 2023, lahko ostanejo na trgu do njihovega minimalnega roka trajanja ali roka uporabe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 37, 13.2.1993, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (UL L 364, 20.12.2006, str. 5).

2

(3)  Scientific Opinion on the risk assessment of ochratoxin A in food (Znanstveno mnenje o oceni tveganja ohratoksina A v živilih). EFSA Journal (2020); 18(5):6113, 150 str. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020,6113.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

V oddelku 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1881/2006 se vnos 2.2 nadomesti z naslednjim:

| Živila (1) | Mejne vrednosti (μg/kg) |
| --- | --- |
| „2.2 | ohratoksin A | |
| 2.2.1 | nepredelana žita (18) | 5,0 |
| 2.2.2 | vsi proizvodi, pridobljeni/predelani iz nepredelanih žit, razen živil iz točk 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 in 2.2.13
  žita, dana na trg za končnega potrošnika | 3,0 |
| 2.2.3 | pekovski izdelki, prigrizki iz žita in žitni kosmiči za zajtrk






  — | proizvodi, ki ne vsebujejo semena oljnic, oreškov ali suhega sadja |

Živila (1)

Mejne vrednosti (μg/kg)

„2.2

ohratoksin A

2.2.1

nepredelana žita (18)

5,0

2.2.2

vsi proizvodi, pridobljeni/predelani iz nepredelanih žit, razen živil iz točk 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 2.2.12 in 2.2.13

žita, dana na trg za končnega potrošnika

3,0

2.2.3

pekovski izdelki, prigrizki iz žita in žitni kosmiči za zajtrk

—

proizvodi, ki ne vsebujejo semena oljnic, oreškov ali suhega sadja

| — | proizvodi, ki vsebujejo vsaj 20 % suhega grozdja in/ali suhih fig |
| --- | --- |

—

proizvodi, ki vsebujejo vsaj 20 % suhega grozdja in/ali suhih fig

| — | drugi proizvodi, ki vsebujejo semena oljnic, oreškov in/ali suhih fig |
| --- | --- |

—

drugi proizvodi, ki vsebujejo semena oljnic, oreškov in/ali suhih fig

2,0

4,0

3,0

2.2.4

brezalkoholne pijače iz slada

3,0

2.2.5

pšenični gluten, ki ni dan na trg za končnega potrošnika

8,0

2.2.6

suho sadje

| — | suho grozdje (korinte, rozine in sultanine) in suhe fige |
| --- | --- |

—

suho grozdje (korinte, rozine in sultanine) in suhe fige

| — | drugo suho sadje |
| --- | --- |

—

drugo suho sadje

8,0

2,0

2.2.7

datljev sirup

15

2.2.8

pražena kava

| — | pražena zrna kave in mleta pražena kava, razen instant kave |
| --- | --- |

—

pražena zrna kave in mleta pražena kava, razen instant kave

| — | instant kava |
| --- | --- |

—

instant kava

3,0

5,0

2.2.9

vino (vključno s penečim vinom, razen likerskih vin in vin z volumskim deležem alkohola najmanj 15 %) in sadno vino(11)

2,0 (12 )

2.2.10

aromatizirana vina, aromatizirane pijače na osnovi vina in aromatizirani koktajli iz vinskih proizvodov(13)

2,0 (12 )

2.2.11

grozdni sok, razredčen zgoščeni grozdni sok, grozdni nektar, grozdni mošt in razredčen zgoščeni grozdni mošt, dan na trg za končnega potrošnika(14)

2,0 (12 )

2.2.12

živila na osnovi predelanih žit za dojenčke in majhne otroke ter otroška hrana(3)(7)

0,50

2.2.13

živila za posebne zdravstvene namene, namenjena dojenčkom in majhnim otrokom(3)(10)

0,50

2.2.14

začimbe, vključno s suhimi začimbami, razen Capsicum spp.

Capsicum spp. (sušeni plodovi začimb, celi ali mleti, vključno s čilijem, čilijem v prahu, kajenskim poprom ali papriko)

mešanice začimb

15

20

15

2.2.15

sladki koren (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate in druge vrste)

| — | korenina sladkega korena, vključno kot sestavina zeliščnih čajev |
| --- | --- |

—

korenina sladkega korena, vključno kot sestavina zeliščnih čajev

| — | izvleček sladkega korena(42), ki se uporablja v živilih, zlasti pijačah in slaščicah |
| --- | --- |

—

izvleček sladkega korena(42), ki se uporablja v živilih, zlasti pijačah in slaščicah

| — | slaščice iz sladkega korena, ki vsebujejo ≥ 97 % ekstrakta sladkega korena na suhi osnovi |
| --- | --- |

—

slaščice iz sladkega korena, ki vsebujejo ≥ 97 % ekstrakta sladkega korena na suhi osnovi

| — | druge slaščice iz sladkega korena |
| --- | --- |

—

druge slaščice iz sladkega korena

20

80

50

10,0

2.2.16

posušena zelišča

10,0

2.2.17

ingverjev koren za uporabo v zeliščnih čajih

slezov koren, koren navadnega regrata in pomarančni cvetovi za uporabo v zeliščnih čajih ali kavnih nadomestkih

15

20

2.2.18

sončnična semena, bučna semena, semena lubenic (melon), konopljina semena, sojina zrna

5,0

2.2.19

pistacije, ki se pred dajanjem na trg za končnega potrošnika ali uporabo kot sestavina v živilih sortirajo ali drugače mehansko obdelajo

pistacije, dane na trg za končnega potrošnika ali uporabo kot sestavina v živilih

10,0

5,0

2.2.20

kakavov prah

3,0 “

---

| 8.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/15

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1371

z dne 5. avgusta 2022

o popravku nekaterih jezikovnih različic Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti člena 14(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Bolgarska, češka, danska, estonska, finska, francoska, italijanska, latvijska, nemška, nizozemska, portugalska, slovenska in švedska jezikovna različica Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2066 (2) vsebujejo napako v členu 38(6), ki spreminja pomen določbe, oziroma ubeseditev, ki se lahko napačno razlaga, in sicer v zvezi z navedenim časovnim obdobjem in tem, na kaj se navedeno obdobje nanaša. |
| --- | --- |

(1)

Bolgarska, češka, danska, estonska, finska, francoska, italijanska, latvijska, nemška, nizozemska, portugalska, slovenska in švedska jezikovna različica Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2066 (2) vsebujejo napako v členu 38(6), ki spreminja pomen določbe, oziroma ubeseditev, ki se lahko napačno razlaga, in sicer v zvezi z navedenim časovnim obdobjem in tem, na kaj se navedeno obdobje nanaša.

| (2) | Bolgarsko, češko, dansko, estonsko, finsko, francosko, italijansko, latvijsko, nemško, nizozemsko, portugalsko, slovensko in švedsko jezikovno različico Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo. |
| --- | --- |

(2)

Bolgarsko, češko, dansko, estonsko, finsko, francosko, italijansko, latvijsko, nemško, nizozemsko, portugalsko, slovensko in švedsko jezikovno različico Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 bi bilo zato treba ustrezno popraviti. Druge jezikovne različice te napake ne vsebujejo.

| (3) | Ukrepi iz te izvedbene uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe z dne 9. februarja 2022 – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz te izvedbene uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe z dne 9. februarja 2022 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 38(6) Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 se nadomesti z naslednjim: „6. Z odstopanjem od odstavka 5, prvi pododstavek, lahko države članice ali pristojni organi, kot je ustrezno, za izpolnjena štejejo trajnostna merila in merila za prihranek emisij toplogrednih plinov iz navedenega odstavka, ki veljajo za pogonska biogoriva, druga tekoča biogoriva in biomasna goriva, ki se uporabljajo za zgorevanje od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2022.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 z dne 19. decembra 2018 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (EU) št. 601/2012 (UL L 334, 31.12.2018, str. 1).

2

---

| 8.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/16

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1372

z dne 5. avgusta 2022

glede začasnih ukrepov za preprečevanje vstopa škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) v Unijo, njegovega premeščanja in širjenja ter razmnoževanja in sprostitve v Uniji

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 652/2014 in (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 69/464/EGS, 74/647/EGS, 93/85/EGS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES in 2007/33/ES (1) ter zlasti člena 30(1) in člena 41(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (2) in zlasti člena 128(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ni uvrščen na seznam kot karantenski škodljivi organizem za Unijo, karantenski škodljivi organizem za varovano območje ali kot nadzorovani nekarantenski škodljivi organizem za Unijo v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/2072 (3). |
| --- | --- |

(1)

Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ni uvrščen na seznam kot karantenski škodljivi organizem za Unijo, karantenski škodljivi organizem za varovano območje ali kot nadzorovani nekarantenski škodljivi organizem za Unijo v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/2072 (3).

| (2) | Italija je leta 2016 obvestila Komisijo, da je bil škodljivi organizem Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) prvič najden na njenem ozemlju na območju proizvodnje riža v severni Italiji. Od takrat je bil najden tudi na dodatnih riževih poljih, najhujši napadi pa so povzročili izgubo pridelka v obsegu do 50 % običajne proizvodnje. |
| --- | --- |

(2)

Italija je leta 2016 obvestila Komisijo, da je bil škodljivi organizem Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) prvič najden na njenem ozemlju na območju proizvodnje riža v severni Italiji. Od takrat je bil najden tudi na dodatnih riževih poljih, najhujši napadi pa so povzročili izgubo pridelka v obsegu do 50 % običajne proizvodnje.

| (3) | Italija je leta 2017 sprejela uradne ukrepe za preprečevanje nadaljnjega vnosa Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) in njegovega širjenja na svojem ozemlju (4). Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) se večinoma povezuje z ukoreninjenimi rastlinami vrste Oryza sativa L., ki so gojene v zemlji in so namenjene saditvi. Povezan je tudi z drugimi gostiteljskimi rastlinami, kot je ječmen, vendar v manjši meri kot z ukoreninjenimi rastlinami Oryza sativa L. |
| --- | --- |

(3)

Italija je leta 2017 sprejela uradne ukrepe za preprečevanje nadaljnjega vnosa Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) in njegovega širjenja na svojem ozemlju (4). Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) se večinoma povezuje z ukoreninjenimi rastlinami vrste Oryza sativa L., ki so gojene v zemlji in so namenjene saditvi. Povezan je tudi z drugimi gostiteljskimi rastlinami, kot je ječmen, vendar v manjši meri kot z ukoreninjenimi rastlinami Oryza sativa L.

| (4) | Italija je trenutno edina država članica, v kateri je bila potrjena navzočnost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Na podlagi ocene tveganja, ki jo je Italija izvedla leta 2018 (5), je bilo ugotovljeno, da navedeni škodljivi organizem izpolnjuje merila iz pododdelka 2 oddelka 3 Priloge I k Uredbi (EU) 2016/2031. Zato se zdi potrebno sprejeti začasne ukrepe proti navedenemu škodljivemu organizmu. Navedeni ukrepi bi morali upoštevati glavne poti njegovega širjenja, kot so rastline za saditev, zemlja, stroji in orodja ter prenos s pomočjo človeka. |
| --- | --- |

(4)

Italija je trenutno edina država članica, v kateri je bila potrjena navzočnost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Na podlagi ocene tveganja, ki jo je Italija izvedla leta 2018 (5), je bilo ugotovljeno, da navedeni škodljivi organizem izpolnjuje merila iz pododdelka 2 oddelka 3 Priloge I k Uredbi (EU) 2016/2031. Zato se zdi potrebno sprejeti začasne ukrepe proti navedenemu škodljivemu organizmu. Navedeni ukrepi bi morali upoštevati glavne poti njegovega širjenja, kot so rastline za saditev, zemlja, stroji in orodja ter prenos s pomočjo človeka.

| (5) | V določeni regiji na navedenem območju pridelave riža v Italiji je bilo ugotovljeno, da izkoreninjenje škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ni več mogoče. Italiji bi bilo zato treba dovoliti uporabo ukrepov za njegovo zajezitev v navedeni regiji namesto izkoreninjenja. Navedeni ukrepi bi morali biti namenjeni ohranjanju stabilnosti ravni škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Če pa preiskave pokažejo povišanje ravni škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), bi bilo treba uporabiti ukrepe za njegovo izkoreninjenje, da se ponovno zniža njegova raven in prepreči njegovo širjenje. |
| --- | --- |

(5)

V določeni regiji na navedenem območju pridelave riža v Italiji je bilo ugotovljeno, da izkoreninjenje škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) ni več mogoče. Italiji bi bilo zato treba dovoliti uporabo ukrepov za njegovo zajezitev v navedeni regiji namesto izkoreninjenja. Navedeni ukrepi bi morali biti namenjeni ohranjanju stabilnosti ravni škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). Če pa preiskave pokažejo povišanje ravni škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), bi bilo treba uporabiti ukrepe za njegovo izkoreninjenje, da se ponovno zniža njegova raven in prepreči njegovo širjenje.

| (6) | Države članice bi morale splošno javnost in ustrezne izvajalce poslovnih dejavnosti obvestiti o grožnji škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) in ukrepih, sprejetih proti temu organizmu, da bi zagotovile učinkovitejši pristop vseh zadevnih oseb. Države članice bi morale zlasti ozaveščati o nevarnosti širjenja z obutvijo in vozili, saj te širša javnost najpogosteje uporablja. |
| --- | --- |

(6)

Države članice bi morale splošno javnost in ustrezne izvajalce poslovnih dejavnosti obvestiti o grožnji škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) in ukrepih, sprejetih proti temu organizmu, da bi zagotovile učinkovitejši pristop vseh zadevnih oseb. Države članice bi morale zlasti ozaveščati o nevarnosti širjenja z obutvijo in vozili, saj te širša javnost najpogosteje uporablja.

| (7) | Na razmejenih območjih in gostiteljskih rastlinah zunaj navedenih območij bi bilo treba izvesti preiskave, da bi zgodaj ugotovili morebitno navzočnost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) in preprečili njegovo širjenje na preostalo ozemlje Unije. Države članice bi morale izvajati letne preiskave na podlagi ocene tveganja vnosa škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(7)

Na razmejenih območjih in gostiteljskih rastlinah zunaj navedenih območij bi bilo treba izvesti preiskave, da bi zgodaj ugotovili morebitno navzočnost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) in preprečili njegovo širjenje na preostalo ozemlje Unije. Države članice bi morale izvajati letne preiskave na podlagi ocene tveganja vnosa škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (8) | Glede na dokaze iz Italije in široko razširjenost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) v tretjih državah proizvajalkah riža je treba preveriti, ali so bili v navedenih tretjih državah izpolnjeni nekateri pogoji v zvezi z ukoreninjenimi rastlinami za saditev vrste Oryza sativa L. pred njihovim vnosom v Unijo. Navedeni pogoji bi morali zadevati zlasti odsotnost škodljivega organizma na kraju samem ali mestu pridelave, uradne inšpekcijske preglede, ki jih je treba izvesti, in potrebne izjave na fitosanitarnem spričevalu. Ti pogoji so potrebni, da bi zagotovili odsotnost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) na navedenih rastlinah. |
| --- | --- |

(8)

Glede na dokaze iz Italije in široko razširjenost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) v tretjih državah proizvajalkah riža je treba preveriti, ali so bili v navedenih tretjih državah izpolnjeni nekateri pogoji v zvezi z ukoreninjenimi rastlinami za saditev vrste Oryza sativa L. pred njihovim vnosom v Unijo. Navedeni pogoji bi morali zadevati zlasti odsotnost škodljivega organizma na kraju samem ali mestu pridelave, uradne inšpekcijske preglede, ki jih je treba izvesti, in potrebne izjave na fitosanitarnem spričevalu. Ti pogoji so potrebni, da bi zagotovili odsotnost škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) na navedenih rastlinah.

| (9) | Poleg tega je nujno, da se ukoreninjene rastline za saditev vrste Oryza sativa L. ob prihodu vizualno pregledajo in, kadar kažejo simptome škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), vzorčijo in testirajo na navzočnost navedenega škodljivega organizma, da se ugotovi njegova morebitna navzočnost ali prepriča o njegovi odsotnosti. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega je nujno, da se ukoreninjene rastline za saditev vrste Oryza sativa L. ob prihodu vizualno pregledajo in, kadar kažejo simptome škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), vzorčijo in testirajo na navzočnost navedenega škodljivega organizma, da se ugotovi njegova morebitna navzočnost ali prepriča o njegovi odsotnosti.

| (10) | Določiti bi bilo treba tudi ukrepe za premeščanje ukoreninjenih rastlin Oryza sativa L. s poreklom iz Unije znotraj Unije. Za zagotovitev ustrezne ravni varstva rastlin bi bilo treba prepovedati premeščanje navedenih rastlin in zemlje z razmejenih območij na preostalo ozemlje Unije. |
| --- | --- |

(10)

Določiti bi bilo treba tudi ukrepe za premeščanje ukoreninjenih rastlin Oryza sativa L. s poreklom iz Unije znotraj Unije. Za zagotovitev ustrezne ravni varstva rastlin bi bilo treba prepovedati premeščanje navedenih rastlin in zemlje z razmejenih območij na preostalo ozemlje Unije.

| (11) | Ta uredba bi se morala uporabljati dovolj dolgo, da se omogoči njen pregled in pregled navzočnosti in širjenja škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield). |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba bi se morala uporabljati dovolj dolgo, da se omogoči njen pregled in pregled navzočnosti in širjenja škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield).

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za preprečevanje vstopa škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) v Unijo, njegovega premeščanja in širjenja kot tudi razmnoževanja in sprostitve v Uniji.

Meloidogyne graminicol

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „zadevni škodljivi organizem“ pomeni Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield); |
| --- | --- |

(1)

„zadevni škodljivi organizem“ pomeni Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield);

Meloidogyne graminicola

| (2) | „zadevne rastline“ pomenijo rastline za saditev, razen semen, s koreninami Oryza sativa L., ki so bile gojene v zemlji; |
| --- | --- |

(2)

„zadevne rastline“ pomenijo rastline za saditev, razen semen, s koreninami Oryza sativa L., ki so bile gojene v zemlji;

Oryza sativa

| (3) | „gostiteljske rastline“ pomenijo rastline za saditev s koreninami rodov in vrst iz Priloge I, ki so bile gojene v zemlji; |
| --- | --- |

(3)

„gostiteljske rastline“ pomenijo rastline za saditev s koreninami rodov in vrst iz Priloge I, ki so bile gojene v zemlji;

| (4) | „samosevne gostiteljske rastline“ pomenijo gostiteljske rastline, ki se pojavijo na mestih pridelave, ne da bi bile posajene; |
| --- | --- |

(4)

„samosevne gostiteljske rastline“ pomenijo gostiteljske rastline, ki se pojavijo na mestih pridelave, ne da bi bile posajene;

| (5) | „zadevna semena“ pomenijo semena Oryza sativa L.; |
| --- | --- |

(5)

„zadevna semena“ pomenijo semena Oryza sativa L.;

Oryza sativa

| (6) | „zadevni predmeti“ pomenijo stroje, orodja, vozila in osebno opremo, ki so se uporabljali za dejavnosti, povezane s sajenjem, obdelavo ali spravilom gostiteljskih rastlin; |
| --- | --- |

(6)

„zadevni predmeti“ pomenijo stroje, orodja, vozila in osebno opremo, ki so se uporabljali za dejavnosti, povezane s sajenjem, obdelavo ali spravilom gostiteljskih rastlin;

| (7) | „razmejeno območje“ pomeni območje, ki ga sestavljata napadeno območje in varovalni pas, ki se vzpostavi ob odkritju zadevnega škodljivega organizma; |
| --- | --- |

(7)

„razmejeno območje“ pomeni območje, ki ga sestavljata napadeno območje in varovalni pas, ki se vzpostavi ob odkritju zadevnega škodljivega organizma;

| (8) | „napadeno okuženo območje“ pomeni območje, na katerem polje ali polja Oryza sativa L. vsebujejo:






  (a) | vse gostiteljske rastline, za katere je znano, da jih je napadel zadevni škodljivi organizem; |
| --- | --- | --- |

(8)

„napadeno okuženo območje“ pomeni območje, na katerem polje ali polja Oryza sativa L. vsebujejo:

Oryza sativa

(a)

vse gostiteljske rastline, za katere je znano, da jih je napadel zadevni škodljivi organizem;

| (b) | vse gostiteljske rastline s simptomi, ki kažejo na morebitno napadenost z zadevnim škodljivim organizmom; |
| --- | --- |

(b)

vse gostiteljske rastline s simptomi, ki kažejo na morebitno napadenost z zadevnim škodljivim organizmom;

| (c) | vse druge rastline, za katere obstaja sum na napadenost ali napadenosti z zadevnim škodljivim organizmom, vključno z rastlinami, ki bi jih lahko napadel zaradi njihove občutljivosti zanj in nahajanja v neposredni bližini napadenih rastlin, ali rastlinami, gojenimi iz napadenih rastlin; |
| --- | --- |

(c)

vse druge rastline, za katere obstaja sum na napadenost ali napadenosti z zadevnim škodljivim organizmom, vključno z rastlinami, ki bi jih lahko napadel zaradi njihove občutljivosti zanj in nahajanja v neposredni bližini napadenih rastlin, ali rastlinami, gojenimi iz napadenih rastlin;

| (d) | zemljišča, tla ali druge elemente, ki jih je zadevni škodljivi organizem napadel ali bi jih lahko napadel zaradi njihove dovzetnosti; |
| --- | --- |

(d)

zemljišča, tla ali druge elemente, ki jih je zadevni škodljivi organizem napadel ali bi jih lahko napadel zaradi njihove dovzetnosti;

| (9) | „varovalni pas“ pomeni območje širine najmanj 100 m, ki obdaja napadeno območje; |
| --- | --- |

(9)

„varovalni pas“ pomeni območje širine najmanj 100 m, ki obdaja napadeno območje;

| (10) | „metoda privabilnega posevka“ pomeni metodo, po kateri se nekatere zadevne rastline začasno zasadijo na napadenem polju z namenom ujetja zadevnega škodljivega organizma, nakar se odstranijo in uničijo, da se pred navedenim škodljivim organizmom na istem polju zaščitijo druge zadevne rastline. |
| --- | --- |

(10)

„metoda privabilnega posevka“ pomeni metodo, po kateri se nekatere zadevne rastline začasno zasadijo na napadenem polju z namenom ujetja zadevnega škodljivega organizma, nakar se odstranijo in uničijo, da se pred navedenim škodljivim organizmom na istem polju zaščitijo druge zadevne rastline.

Člen 3

Prepoved vnosa in premeščanja znotraj Unije

Prepovedano je vnašanje zadevnega škodljivega organizma na ozemlje Unije, premeščanje po ozemlju EU ter posedovanje, razmnoževanje ali sprostitve na ozemlju EU.

Člen 4

Vzpostavitev razmejenih območij

1.   Kadar je navzočnost zadevnega škodljivega organizma na ozemlju Unije potrjena, vsaka zadevna država članica nemudoma vzpostavi razmejeno območje.

2.   Če je navzočnost zadevnega škodljivega organizma v varovalnem pasu potrjena, zadevna država članica nemudoma pregleda in ustrezno prilagodi razmejitev napadenega območja in varovalnega pasu.

3.   Zadevna država članica Komisijo in druge države članice uradno obvesti o številu in lokacijah razmejenih območij, ki jih je vzpostavila za zadevni škodljivi organizem v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/2031.

4.   Kadar na podlagi preiskav iz člena 8 zadevni škodljivi organizem na razmejenem območju ni bil ugotovljen tri leta zapored, se lahko razmejitev območja odpravi. V takih primerih zadevna država članica uradno obvesti Komisijo in druge države članice, da je bilo razmejeno območje odpravljeno v skladu s členom 19(4) Uredbe (EU) 2016/2031.

Člen 5

Ukrepi za izkoreninjenje

Zadevna država članica za izkoreninjenje zadevnega škodljivega organizma na razmejenih območjih uporabi vse naslednje ukrepe:

| (1) | zadevne rastline na napadenem območju se tik pred spravilom odstranijo in uničijo na poljih. Zadevne rastline se uničijo na kraju samem ali na bližnjem mestu, določenem za ta namen, znotraj napadenega območja, in sicer na način, ki zagotavlja, da se zadevni škodljivi organizem ne širi; |
| --- | --- |

(1)

zadevne rastline na napadenem območju se tik pred spravilom odstranijo in uničijo na poljih. Zadevne rastline se uničijo na kraju samem ali na bližnjem mestu, določenem za ta namen, znotraj napadenega območja, in sicer na način, ki zagotavlja, da se zadevni škodljivi organizem ne širi;

| (2) | zadevna semena se ne posejajo, gostiteljske rastline pa se ne sadijo na napadenem območju; |
| --- | --- |

(2)

zadevna semena se ne posejajo, gostiteljske rastline pa se ne sadijo na napadenem območju;

| (3) | samosevne gostiteljske rastline se redno izkoreninjajo; |
| --- | --- |

(3)

samosevne gostiteljske rastline se redno izkoreninjajo;

| (4) | polja na napadenem območju se neprestano poplavljajo več kot 18 mesecev. Če neprekinjeno poplavljanje ni mogoče, se uporabi metoda privabilnega posevka ali druge metode, ki škodljivemu organizmu preprečujejo zaključiti njegov življenjski cikel; |
| --- | --- |

(4)

polja na napadenem območju se neprestano poplavljajo več kot 18 mesecev. Če neprekinjeno poplavljanje ni mogoče, se uporabi metoda privabilnega posevka ali druge metode, ki škodljivemu organizmu preprečujejo zaključiti njegov življenjski cikel;

| (5) | zadevne rastline, ki se uporabljajo za metodo privabilnega posevka, se uničijo v petih tednih po sajenju; |
| --- | --- |

(5)

zadevne rastline, ki se uporabljajo za metodo privabilnega posevka, se uničijo v petih tednih po sajenju;

| (6) | z zadevnih predmetov, ki se uporabljajo na napadenem območju, se pred premeščanjem na okoliška polja počisti zemlja in rastlinski odpadki. Med čiščenjem se je treba izogibati širjenju ostankov z napadenega polja. |
| --- | --- |

(6)

z zadevnih predmetov, ki se uporabljajo na napadenem območju, se pred premeščanjem na okoliška polja počisti zemlja in rastlinski odpadki. Med čiščenjem se je treba izogibati širjenju ostankov z napadenega polja.

Člen 6

Zajezitveni ukrepi

1.   Pristojni organ na razmejenih območjih iz Priloge II za zajezitev zadevnega škodljivega organizma na navedenih območjih in za preprečevanje njegovega širjenja zunaj navedenih območij uporabi vse naslednje ukrepe:

| (a) | zadevna semena se lahko posejajo in zadevne rastline posadijo le, če je bil izveden eden od naslednjih fitosanitarnih ukrepov:






  (i) | neprekinjeno poplavljanje vsaj 6 mesecev od zadnjega spravila; |
| --- | --- | --- |

(a)

zadevna semena se lahko posejajo in zadevne rastline posadijo le, če je bil izveden eden od naslednjih fitosanitarnih ukrepov:

(i)

neprekinjeno poplavljanje vsaj 6 mesecev od zadnjega spravila;

| (ii) | metoda privabilnega posevka, pri kateri se zadevne rastline uničijo v petih tednih po sajenju; |
| --- | --- |

(ii)

metoda privabilnega posevka, pri kateri se zadevne rastline uničijo v petih tednih po sajenju;

| (iii) | kolobarjenje z negostiteljskimi ali gojenimi gostiteljskimi rastlinami rodu Brassica L. ali vrst Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. in Zea mays L., namenjenimi za proizvodnjo čebulic, zelenjave ali zrn za končne uporabnike, razen za uporabo kot rastlin za sajenje; |
| --- | --- |

(iii)

kolobarjenje z negostiteljskimi ali gojenimi gostiteljskimi rastlinami rodu Brassica L. ali vrst Allium cepa L., Glycine max (L.) Merr., Hordeum vulgare L., Panicum miliaceum L., Sorghum bicolor (L.) Moench, Triticum aestivum L. in Zea mays L., namenjenimi za proizvodnjo čebulic, zelenjave ali zrn za končne uporabnike, razen za uporabo kot rastlin za sajenje;

| (b) | samosevne gostiteljske rastline se redno izkoreninjajo; |
| --- | --- |

(b)

samosevne gostiteljske rastline se redno izkoreninjajo;

| (c) | z zadevnih predmetov, ki se uporabljajo na napadenem polju, se pred premeščanjem na okoliška polja počistijo zemlja in rastlinski odpadki. Med čiščenjem se je treba izogibati širjenju ostankov z napadenega polja. |
| --- | --- |

(c)

z zadevnih predmetov, ki se uporabljajo na napadenem polju, se pred premeščanjem na okoliška polja počistijo zemlja in rastlinski odpadki. Med čiščenjem se je treba izogibati širjenju ostankov z napadenega polja.

2.   Če rezultati preiskave pokažejo, da se je navzočnost zadevnega škodljivega organizma povečala, pristojni organ na zadevnih razmejenih območjih uporabi ukrepe iz člena 5.

Člen 7

Ozaveščanje

Glede razmejenih območij, na katerih so se izvajali ukrepi za izkoreninjenje in zajezitev iz členov 5 in 6, zadevna država članica ozavešča javnost o nevarnosti zadevnega škodljivega organizma in ukrepih, sprejetih za preprečevanje njegovega nadaljnjega širjenja zunaj razmejenih območij. Zagotovi, da so splošna javnost in ustrezni izvajalci dejavnosti seznanjeni z razmejitvijo razmejenega območja, napadenega območja in varovalnega pasu.

Člen 8

Preiskave v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom na ozemlju držav članic

1.   Države članice opravijo uradne letne preiskave o navzočnosti zadevnega škodljivega organizma na gostiteljskih rastlinah na svojem ozemlju, pri čemer dajo prednost preiskavam zadevnih rastlin. Navedene preiskave temeljijo na tveganju.

Države članice vsako leto do 30. aprila Komisiji in drugim državam članicam pošljejo rezultate preiskav, ki so jih izvedle zunaj razmejenih območij, na podlagi predlog iz Priloge I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/1231 (6).

2.   Na razmejenih območjih zadevna država članica spremlja razvoj navzočnosti zadevnega škodljivega organizma. Zadevna država članica vsako leto do 30. aprila Komisiji in drugim državam članicam pošlje rezultate preiskav, ki so jih izvedle, z uporabo predloge iz Priloge III.

3.   Navedene preiskave vključujejo vizualne preglede gostiteljskih rastlin, vzorčenje simptomatskih gostiteljskih rastlin in po potrebi asimptomatskih gostiteljskih rastlin v bližini simptomatskih gostiteljskih rastlin in tal. Na koreninskem sistemu vzorčenih rastlin se preveri navzočnost šišk zadevnega škodljivega organizma.

4.   Vzorci tal se odvzamejo ob simptomatskih gostiteljskih rastlinah. Tla se vzorčijo na globini 20–25 cm. Na poljih pod nadzorom se vzorci tal odvzemajo iz pravokotne mreže, ki prekriva celotno polje, pri čemer razdalja vzorčenja ne presega 20 m dolžine in 5 m širine. Velikost vzorca je 500 ml do skupne površine 1 ha.

Člen 9

Premeščanje zadevnih rastlin, zemlje, zadevnih semen in zadevnih predmetov

1.   Premeščanje zadevnih rastlin z razmejenih območij je prepovedano.

2.   Prepovedano je premeščanje zemlje, v kateri so bile gojene zadevne rastline v preteklih treh letih, in sicer znotraj razmejenih območij ali z njih.

3.   Premeščanje zadevnih semen znotraj razmejenih območij ali z njih je dovoljeno le, če so semena brez zemlje in rastlinskih odpadkov.

4.   Premeščanje zadevnih predmetov z razmejenih območij je dovoljeno le, če se očistijo in na njih ni zemlje.

Člen 10

Vnos zadevnih rastlin in zadevnih semen v Unijo

Zadevne rastline in zadevna semena s poreklom iz tretjih držav se lahko vnesejo v Unijo le, če pristojni organi ali izvajalci poslovnih dejavnosti pod uradnim nadzorom pristojnih organov izpolnjujejo vse naslednje zahteve:

| (1) | zadevne rastline, ki so bile pridelane na nenapadenem mestu ali lokaciji pridelave, se uradno pregledajo na navedenem mestu ali lokaciji pridelave ob najprimernejšem času za ugotavljanje simptomov okužbe v zadnjem popolnem vegetacijskem ciklu pred izvozom, pri čemer se ugotovi, da so proste zadevnega škodljivega organizma; |
| --- | --- |

(1)

zadevne rastline, ki so bile pridelane na nenapadenem mestu ali lokaciji pridelave, se uradno pregledajo na navedenem mestu ali lokaciji pridelave ob najprimernejšem času za ugotavljanje simptomov okužbe v zadnjem popolnem vegetacijskem ciklu pred izvozom, pri čemer se ugotovi, da so proste zadevnega škodljivega organizma;

| (2) | uradni inšpekcijski pregledi so bili opravljeni ob najprimernejšem času za ugotavljanje simptomov okužbe v zadnjem popolnem vegetacijskem ciklu pred izvozom na območju širine najmanj 100 m, ki obdaja mesto ali lokacijo pridelave iz točke (1); |
| --- | --- |

(2)

uradni inšpekcijski pregledi so bili opravljeni ob najprimernejšem času za ugotavljanje simptomov okužbe v zadnjem popolnem vegetacijskem ciklu pred izvozom na območju širine najmanj 100 m, ki obdaja mesto ali lokacijo pridelave iz točke (1);

| (3) | vse zadevne rastline na območju, ki obdaja nenapadeno mesto ali lokacijo pridelave, ki so med navedenimi inšpekcijskimi pregledi kazale simptome okužbe, so bile nemudoma uničene; |
| --- | --- |

(3)

vse zadevne rastline na območju, ki obdaja nenapadeno mesto ali lokacijo pridelave, ki so med navedenimi inšpekcijskimi pregledi kazale simptome okužbe, so bile nemudoma uničene;

| (4) | zadevnim rastlinam je priloženo fitosanitarno spričevalo, ki v skladu s členom 71(2) Uredbe (EU) 2016/2031 pod naslovom „Dopolnilna izjava“ vsebuje eno od naslednjih izjav:






  (a) | „Nacionalna organizacija za varstvo rastlin izvora zadevnih rastlin je navedeno državo priznala kot prosto zadevnega škodljivega organizma v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

zadevnim rastlinam je priloženo fitosanitarno spričevalo, ki v skladu s členom 71(2) Uredbe (EU) 2016/2031 pod naslovom „Dopolnilna izjava“ vsebuje eno od naslednjih izjav:

(a)

„Nacionalna organizacija za varstvo rastlin izvora zadevnih rastlin je navedeno državo priznala kot prosto zadevnega škodljivega organizma v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe.“;

| (b) | „Zadevne rastline izvirajo z nenapadenega območja, ki ga je v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe vzpostavila nacionalna organizacija za varstvo rastlin zadevne tretje države. Ime nenapadenega območja se vključi v fitosanitarno spričevalo pod naslovom ‚Kraj porekla‘.“; |
| --- | --- |

(b)

„Zadevne rastline izvirajo z nenapadenega območja, ki ga je v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe vzpostavila nacionalna organizacija za varstvo rastlin zadevne tretje države. Ime nenapadenega območja se vključi v fitosanitarno spričevalo pod naslovom ‚Kraj porekla‘.“;

| (c) | „Zadevne rastline so bile pridelane na nenapadenem mestu ali lokaciji pridelave, ki jo je v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom določila nacionalna organizacija za varstvo rastlin zadevne tretje države v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe (Zahteve za vzpostavitev mest pridelave, prostih škodljivih organizmov, in lokacij pridelave, prostih škodljivih organizmov. ISPM št. 10 (1999), Rim, IPPC, FAO 2016) in so bili pridelane v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1372 (*1). |
| --- | --- |

(c)

„Zadevne rastline so bile pridelane na nenapadenem mestu ali lokaciji pridelave, ki jo je v zvezi z zadevnim škodljivim organizmom določila nacionalna organizacija za varstvo rastlin zadevne tretje države v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe (Zahteve za vzpostavitev mest pridelave, prostih škodljivih organizmov, in lokacij pridelave, prostih škodljivih organizmov. ISPM št. 10 (1999), Rim, IPPC, FAO 2016) in so bili pridelane v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1372 (*1).

*1

(*1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1372 z dne 5. avgusta 2022 glede začasnih ukrepov za preprečevanje vstopa škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield) v Unijo, njegovega premeščanja in širjenja ter razmnoževanja in sprostitve v Uniji (UL L 206, 8.8.2022, str. 16).“;"

*1

Meloidogyne graminicola

| (5) | fitosanitarno spričevalo, ki spremlja zadevna semena s poreklom iz tretjih držav, pod naslovom „Dopolnilna izjava“ vsebuje informacijo, da so semena brez zemlje in ostankov. |
| --- | --- |

(5)

fitosanitarno spričevalo, ki spremlja zadevna semena s poreklom iz tretjih držav, pod naslovom „Dopolnilna izjava“ vsebuje informacijo, da so semena brez zemlje in ostankov.

Člen 11

Vzorčenje in testiranje zadevnih rastlin s simptomi zadevnega škodljivega organizma

Zadevne rastline, ki se vnesejo v Unijo iz tretje države in kažejo simptome zadevnega škodljivega organizma, se po vizualnem pregledu vzorčijo in testirajo, da se ugotovi navzočnost navedenega škodljivega organizma.

Člen 12

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se do 30. junija 2025.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 317, 23.11.2016, str. 4.

1

(2)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2072 z dne 28. novembra 2019 o določitvi enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva ukrepe varstva pred škodljivimi organizmi rastlin, ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 690/2008 in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/2019 (UL L 319, 10.12.2019, str. 1).

3

(4)  Misure d’emergenza per impedire la diffusione di Meloidogyne graminicola Golden & Birchfield nel territorio della Repubblica italiana. Decreto 6 luglio 2017, Gazzetta ufficiale della Repubblica Italiana. Serie generale n. 202, 30.8.2017.

4

Meloidogyne graminicola

(5)  Analiza tveganja zaradi škodljivega organizma Meloidogyne graminicola (Golden & Birchfield), ki jo je izvedel Consiglio per la ricerca in agricoltura e l’analisi dell’economia agraria (CREA).

5

Meloidogyne graminicola

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1231 z dne 27. avgusta 2020 o obliki in navodilih za letna poročila o rezultatih preiskav ter o obliki večletnih programov preiskav in praktičnih ureditvah iz člena 22 oziroma člena 23 Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 280, 28.8.2020, str. 1).

6

---

PRILOGA I

Seznam gostiteljskih rastlin iz člena 2, točka 3

Rod ali vrsta

Ageratum conyzoides L.

Alisma plantago L.

Allium cepa L.

Alopecurus L.

Amaranthus spinosus L.

Amaranthus viridis L.

Avena sativa L.

Beta vulgaris L.

Brassica L.

Capsicum annuum L.

Centella asiatica (L.) Urb.

Colocasia esculenta (L.) Schott

Coriandrum sativum L.

Cucumis sativus L.

Cymbopogon citratus (DC.) Stapf

Cynodon dactylon (L.) Pers.

Cyperus compressus L.

Cyperus difformis L.

Cyperus iria L.

Cyperus rotundus L.

Dactyloctenium aegyptium (L.) Willd.

Digitaria filiformis (L.) Köler

Digitaria sanguinalis (L.) Scop.

Echinochloa colona (L.) Link

Echinochloa crus-galli (L.) P. Beauv.

Eclipta prostrata (L.) L.

Eleusine coracana (L.) Gaertn.

Eleusine indica (L.) Gaertn.

Fimbristylis dichotoma var. pluristriata (C.B.Clarke) Napper

Gamochaeta coarctata (L.) Cabrera

Glycine max (L.) Merr.

Heteranthera reniformis Ruiz & Pav.

Hordeum vulgare L.

Hydrilla Rich.

Impatiens balsamina L.

Imperata cylindrica (L.) Raeusch.

Kyllinga brevifolia Rottb.

Lactuca sativa L.

Ludwigia L.

Melilotus albus Medik.

Murdannia keisak (Hassk.) Hand.-Mazz.

Musa L.

Oryza sativa L.

Oxalis corniculata L.

Panicum L.

Pennisetum glaucum (L.) R. Br.

Pisum sativum L.

Poa annua L.

Portulaca oleracea L.

Ranunculus L.

Saccharum officinarum L.

Schoenoplectus articulatus (L.) Palla

Schoenoplectiella articulata (L.) Lye

Setaria italica (L.) P. Beauv.

Solanum lycopersicum L.

Solanum melongena L.

Solanum nigrum L.

Solanum sisymbriifolium Lam.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.) Moench

Spergula arvensis L.

Spinacia oleracea L.

Stellaria media (L.) Vill.

Trifolium repens L.

Triticum aestivum L.

Urena lobata L.

Vicia faba L.

Zea mays L.

---

PRILOGA II

Razmejena območja iz člena 6

Italija

Seznam občin na razmejenih območjih v Italiji

| Dežele | Pokrajina | Občine |
| --- | --- | --- |
| Lombardija | Pavia | Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco |
| Piedmont | Biella | Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata |
| Piedmont | Vercelli | Buronzo |

Dežele

Pokrajina

Občine

Lombardija

Pavia

Alagna, Carbonara al Ticino, Cilavegna, Dorno, Gambolò, Garlasco, Gropello Cairoli, Linarolo, Parona, Pieve Albignola, Sannazzaro de’ Burgondi, Scaldasole, Sommo, Tromello, Trovo, Vigevano, Villanova d’Ardenghi, Zerbolò, Zinasco

Piedmont

Biella

Castelletto Cervo, Gifflenga, Mottalciata

Piedmont

Vercelli

Buronzo

---

PRILOGA III

Predloga za poročanje o rezultatih preiskav, izvedenih v skladu s členoma 8(2) na razmejenih območjih

| 1. | Opis RO |
| --- | --- |

1.

| 2. | Začetna velikost RO (v ha) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Posodobljena velikost RO (v ha) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pristop |
| --- | --- |

4.

| 5. | Območje |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lokacije preiskave |
| --- | --- |

6.

| 7. | Opredeljena območja tveganja |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pregledana območja tveganja |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rastlinski material/blago |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seznam gostiteljskih rastlinskih vrst |
| --- | --- |

10.

| 11. | Čas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Podrobnosti preiskav






  A) | število vizualnih pregledov |
| --- | --- | --- |

12.

A)

število vizualnih pregledov

| B) | skupno število odvzetih vzorcev |
| --- | --- |

B)

skupno število odvzetih vzorcev

| C) | vrsta pasti (ali drugih alternativnih metod (npr. entomološke mreže)) |
| --- | --- |

C)

vrsta pasti (ali drugih alternativnih metod (npr. entomološke mreže))

| D) | število pasti (ali drugih metod lovljenja) |
| --- | --- |

D)

število pasti (ali drugih metod lovljenja)

| E) | število lokacij s pastmi, kadar se razlikuje od podatkov v (D) |
| --- | --- |

E)

število lokacij s pastmi, kadar se razlikuje od podatkov v (D)

| F) | vrsta testov (mikroskopska identifikacija, PCR, ELISA itd.) |
| --- | --- |

F)

vrsta testov (mikroskopska identifikacija, PCR, ELISA itd.)

| G) | skupno število testov |
| --- | --- |

G)

skupno število testov

| H) | drugi ukrepi (npr. psi sledniki, droni, helikopterji, kampanje ozaveščanja itd.) |
| --- | --- |

H)

drugi ukrepi (npr. psi sledniki, droni, helikopterji, kampanje ozaveščanja itd.)

| I) | število drugih ukrepov |
| --- | --- |

I)

število drugih ukrepov

| 13. | Št. analiziranih simptomatskih vzorcev:






  i: | skupaj |
| --- | --- | --- |

13.

i:

skupaj

| ii: | pozitivno |
| --- | --- |

ii:

pozitivno

| iii: | negativno |
| --- | --- |

iii:

negativno

| iv: | nedoločeno |
| --- | --- |

iv:

nedoločeno

| 14. | Št. analiziranih asimptomatskih vzorcev:






  i: | skupaj |
| --- | --- | --- |

14.

i:

skupaj

| ii: | pozitivno |
| --- | --- |

ii:

pozitivno

| iii: | negativno |
| --- | --- |

iii:

negativno

| iv: | nedoločeno |
| --- | --- |

iv:

nedoločeno

| 15. | Opombe |
| --- | --- |

15.

Ime

Datum ustanovitve

Opis

Število

A

B

C

D

E

F

G

H

I

i

ii

iii

iv

i

ii

iii

iv

Navodila za poročanje

Za stolpec 1: Navedite ime geografskega območja, številko izbruha ali kakršne koli informacije, ki omogočajo identifikacijo razmejenega območja (RO), in datum, ko je bilo to območje vzpostavljeno.

Za stolpec 2: Navedite velikost RO pred začetkom preiskave.

Za stolpec 3: Navedite velikost RO po preiskavi.

Za stolpec 4: Navedite pristop: izkoreninjenje (I) ali zadrževanje (Z). Vključite toliko vrstic, kolikor je potrebno glede na število RO na škodljivi organizem in pristope, ki se nanašajo na ta območja.

Za stolpec 5: Navedite območje RO, na katerem je bila izvedena preiskava (okuženo območje (OO) ali varovalni pas (VP)) in vključite toliko ločenih vrstic, kolikor je potrebno. Kadar je to ustrezno, navedite območje OO, na katerem je bila izvedena preiskava (npr. zadnjih 20 km ob VP, v okolici drevesnic itd.), v ločenih vrsticah.

Za stolpec 6: Navedite število in opis lokacij preiskave, tako da za opis izberete enega od naslednjih vnosov:

| 1. | na prostem (pridelovalna površina): 1.1 polje (poljščina, pašnik); 1.2 sadovnjak/vinograd; 1.3 drevesnica; 1.4 gozd; |
| --- | --- |

1.

na prostem (pridelovalna površina): 1.1 polje (poljščina, pašnik); 1.2 sadovnjak/vinograd; 1.3 drevesnica; 1.4 gozd;

| 2. | na prostem (drugo): 2.1 zasebni vrt; 2.2 javna površina; 2.3 ohranitveno območje; 2.4 prosto rastoče rastline na območjih, ki niso ohranitvena območja; 2.5 drugo, z navedbo posameznega primera (npr. vrtni center, trgovinski obrat, ki uporablja lesen pakirni material, lesna industrija, mokrišče, namakalno in kanalizacijsko omrežje itd.); |
| --- | --- |

2.

na prostem (drugo): 2.1 zasebni vrt; 2.2 javna površina; 2.3 ohranitveno območje; 2.4 prosto rastoče rastline na območjih, ki niso ohranitvena območja; 2.5 drugo, z navedbo posameznega primera (npr. vrtni center, trgovinski obrat, ki uporablja lesen pakirni material, lesna industrija, mokrišče, namakalno in kanalizacijsko omrežje itd.);

| 3. | fizično zaprti pogoji: 3.1 rastlinjak; 3.2 zasebna lokacija, ki ni rastlinjak; 3.3 javna lokacija, ki ni rastlinjak; 3.4 drugo, z navedbo posameznega primera (npr. vrtni center, trgovinski obrat, ki uporablja lesen pakirni material, lesna industrija). |
| --- | --- |

3.

fizično zaprti pogoji: 3.1 rastlinjak; 3.2 zasebna lokacija, ki ni rastlinjak; 3.3 javna lokacija, ki ni rastlinjak; 3.4 drugo, z navedbo posameznega primera (npr. vrtni center, trgovinski obrat, ki uporablja lesen pakirni material, lesna industrija).

Za stolpec 7: Navedite, katera so območja tveganja, določena na podlagi biologije škodljivih organizmov, navzočnosti gostiteljskih rastlin, ekoloških in podnebnih razmer ter tveganih lokacij.

Za stolpec 8: Navedite območja tveganja, vključena v preiskavo, od območij, opredeljenih v stolpcu 7.

Za stolpec 9: Navedite rastline, plodove, semena, zemljo, pakirni material, les, stroje, vozila, vodo ali drugo z navedbo konkretnega primera.

Za stolpec 10: Navedite seznam rastlinskih vrst ali rodov, vključenih v preiskavo. Eno vrstico za posamezno rastlinsko vrsto ali rod uporabite, kadar to določajo posebne zakonske zahteve za preiskave škodljivih organizmov.

Za stolpec 11: Navedite mesece leta, v katerih je bila opravljena preiskava.

Za stolpec 12: Navedite podrobnosti preiskave glede na posebne pravne zahteve za vsak škodljivi organizem. Če informacije za določen stolpec niso relevantne, to označite z ‚ni relevantno‘.

Za stolpca 13 in 14: Po potrebi navedite rezultate in informacije, ki so na voljo v ustreznih stolpcih. Vzorci, ki niso določeni, so tisti analizirani vzorci, pri katerih ni bil pridobljen noben rezultat zaradi različnih dejavnikov (npr. pod mejo zaznavnosti, neobdelan, neidentificiran ali star vzorec itd.).

---

| 8.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/28 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/28

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1373

z dne 5. avgusta 2022

o odobritvi dajanja na trg železovega hidroksid adipat tartrata kot novega živila in o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 (1) in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2015/2283 določa, da se na trg Unije lahko dajo le odobrena nova živila, vključena na seznam Unije novih živil. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2015/2283 določa, da se na trg Unije lahko dajo le odobrena nova živila, vključena na seznam Unije novih živil.

| (2) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 (2) v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2015/2283 vzpostavlja seznam Unije novih živil. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 (2) v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2015/2283 vzpostavlja seznam Unije novih živil.

| (3) | Družba Nemysis Limited (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je 21. februarja 2020 v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) 2015/2283 Komisiji predložila vlogo za dajanje železovega hidroksid adipat tartrata (v nadaljnjem besedilu IHAT) na trg Unije kot novega živila za uporabo kot vir železa v prehranskih dopolnilih, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), v obliki kapsul, na ravneh do 100 mg/dan, kar bi ustrezalo do 36 mg železa (Fe) na dan, ki je namenjen splošni populaciji, razen dojenčkov in majhnih otrok. Vložnik je v vlogi navedel, da je IHAT kot namensko proizvedeni nanomaterial novo živilo v smislu člena 3(2)(a)(viii) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(3)

Družba Nemysis Limited (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je 21. februarja 2020 v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) 2015/2283 Komisiji predložila vlogo za dajanje železovega hidroksid adipat tartrata (v nadaljnjem besedilu IHAT) na trg Unije kot novega živila za uporabo kot vir železa v prehranskih dopolnilih, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), v obliki kapsul, na ravneh do 100 mg/dan, kar bi ustrezalo do 36 mg železa (Fe) na dan, ki je namenjen splošni populaciji, razen dojenčkov in majhnih otrok. Vložnik je v vlogi navedel, da je IHAT kot namensko proizvedeni nanomaterial novo živilo v smislu člena 3(2)(a)(viii) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (4) | Vložnik je 21. februarja 2020 pri Komisiji vložil tudi zahtevek za varstvo pravno zaščitenih podatkov za in vitro mikronukleus test na sesalčjih celicah (4), in vitro test genskih mutacij v celicah sesalcev z uporabo gena za timidin kinazo (5) in 90-dnevno oralno študijo toksičnosti pri glodavcih (6), ki so bili predloženi v podporo vlogi. |
| --- | --- |

(4)

Vložnik je 21. februarja 2020 pri Komisiji vložil tudi zahtevek za varstvo pravno zaščitenih podatkov za in vitro mikronukleus test na sesalčjih celicah (4), in vitro test genskih mutacij v celicah sesalcev z uporabo gena za timidin kinazo (5) in 90-dnevno oralno študijo toksičnosti pri glodavcih (6), ki so bili predloženi v podporo vlogi.

| (5) | Komisija je 3. julija 2020 Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila za oceno IHAT kot novega živila. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 3. julija 2020 Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zaprosila za oceno IHAT kot novega živila.

| (6) | Agencija je 27. oktobra 2021 v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2015/2283 sprejela znanstveno mnenje o varnosti železovega hidroksid adipat tartrata kot novega živila v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 in kot vira železa v okviru Direktive 2002/46/ES (7). |
| --- | --- |

(6)

Agencija je 27. oktobra 2021 v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2015/2283 sprejela znanstveno mnenje o varnosti železovega hidroksid adipat tartrata kot novega živila v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 in kot vira železa v okviru Direktive 2002/46/ES (7).

| (7) | V svojem znanstvenem mnenju je ugotovila, da je IHAT varen pod predlaganimi pogoji uporabe za predlagane ciljne populacije na ravneh, ki ne presegajo 100 mg/dan, in da je vir, iz katerega je železo biološko dostopno. Vendar je Agencija v navedenem mnenju navedla, da bi vnos železa iz prehranskih dopolnil, ki vsebujejo novo živilo, lahko presegel okvirne ravni za prebivalstvo, ki so jih določile države članice, in da bi bil kombiniran vnos železa iz prehranskih dopolnil, ki vsebujejo novo živilo, in osnovne prehrane visok, saj ni določila dopustne zgornje meje vnosa. Glede na ugotovitve Agencije in osrednjo vlogo železa v človeški fiziologiji, rasti in razvoju, zlasti v zgodnjih življenjskih obdobjih, ter razmeroma tanko črto med koristnimi in škodljivimi učinki železa na zdravje, odvisno od vnosov, Komisija meni, da je potreben previdnostni pristop. |
| --- | --- |

(7)

V svojem znanstvenem mnenju je ugotovila, da je IHAT varen pod predlaganimi pogoji uporabe za predlagane ciljne populacije na ravneh, ki ne presegajo 100 mg/dan, in da je vir, iz katerega je železo biološko dostopno. Vendar je Agencija v navedenem mnenju navedla, da bi vnos železa iz prehranskih dopolnil, ki vsebujejo novo živilo, lahko presegel okvirne ravni za prebivalstvo, ki so jih določile države članice, in da bi bil kombiniran vnos železa iz prehranskih dopolnil, ki vsebujejo novo živilo, in osnovne prehrane visok, saj ni določila dopustne zgornje meje vnosa. Glede na ugotovitve Agencije in osrednjo vlogo železa v človeški fiziologiji, rasti in razvoju, zlasti v zgodnjih življenjskih obdobjih, ter razmeroma tanko črto med koristnimi in škodljivimi učinki železa na zdravje, odvisno od vnosov, Komisija meni, da je potreben previdnostni pristop.

| (8) | Komisija je zato od vložnika zahtevala, naj ponovno preuči ravni IHAT, predlagane v njegovi vlogi (ravni do 100 mg/dan, ki bi ustrezale do 36 mg železa (Fe) na dan za splošno populacijo, razen dojenčkov in majhnih otrok). V odgovor na zahtevo Komisije je vložnik spremenil svojo vlogo in predlagal uporabo IHAT na ravneh, ki ne presegajo 100 mg/dan, ter omejil ustrezne ravni železa na do 30 mg Fe/dan v prehranskih dopolnilih, namenjenih odrasli populaciji, in na ravneh, ki ne presegajo 50 mg IHAT/dan, ter omejil ustrezne ravni železa na do 14 mg Fe/dan v prehranskih dopolnilih, namenjenih otrokom in mladostnikom, mlajšim od 18 let, razen otrok, mlajših od štirih let. Poleg tega je vložnik navedel, da bo prilagodil ravni IHAT v prehranskih dopolnilih, ki se dajejo na trg države članice, da bi omejil ustrezne mejne vrednosti železa na okvirne vrednosti, ki jih določi navedena država članica za vsako starostno skupino prebivalstva. Komisija meni, da bi revidirane uporabe izpolnjevale pogoje za dajanje na trg IHAT v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je zato od vložnika zahtevala, naj ponovno preuči ravni IHAT, predlagane v njegovi vlogi (ravni do 100 mg/dan, ki bi ustrezale do 36 mg železa (Fe) na dan za splošno populacijo, razen dojenčkov in majhnih otrok). V odgovor na zahtevo Komisije je vložnik spremenil svojo vlogo in predlagal uporabo IHAT na ravneh, ki ne presegajo 100 mg/dan, ter omejil ustrezne ravni železa na do 30 mg Fe/dan v prehranskih dopolnilih, namenjenih odrasli populaciji, in na ravneh, ki ne presegajo 50 mg IHAT/dan, ter omejil ustrezne ravni železa na do 14 mg Fe/dan v prehranskih dopolnilih, namenjenih otrokom in mladostnikom, mlajšim od 18 let, razen otrok, mlajših od štirih let. Poleg tega je vložnik navedel, da bo prilagodil ravni IHAT v prehranskih dopolnilih, ki se dajejo na trg države članice, da bi omejil ustrezne mejne vrednosti železa na okvirne vrednosti, ki jih določi navedena država članica za vsako starostno skupino prebivalstva. Komisija meni, da bi revidirane uporabe izpolnjevale pogoje za dajanje na trg IHAT v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (9) | Ustrezno je, da vključitev IHAT kot novega živila na seznam Unije novih živil vključuje informacije iz člena 9(3) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Ustrezno je, da vključitev IHAT kot novega živila na seznam Unije novih živil vključuje informacije iz člena 9(3) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (10) | Agencija je v istem znanstvenem mnenju menila, da lahko uživanje prehranskih dopolnil, ki vsebujejo 100 mg IHAT, zaradi prisotnosti niklja v novem živilu pri osebah, starih 10 let in manj, ki so bile po stiku s kožo predhodno občutljive na nikelj, povzroči alergijske reakcije, in sicer dermatitis, saj vnos niklja iz novega živila ne bi privedel do meje izpostavljenosti (v nadaljnjem besedilu: MoE) za vnos niklja, za katerega Agencija meni, da predstavlja nizko tveganje za zdravje otrok in mladostnikov, mlajših od 18 let, pri zgornjem 95. percentilu prehranske izpostavljenosti niklju (8). Vendar bo glede na spremenjene predlagane uporabe novega živila na ravni, ki ne presegajo 50 mg IHAT/dan, v prehranskih dopolnilih, namenjenih otrokom in mladostnikom, mlajšim od 18 let, in z izključitvijo otrok, mlajših od štirih let, vnos niklja iz novega živila bodisi nad ali blizu MoE, za katero Agencija meni, da predstavlja nizko tveganje za zdravje, in ne bo bistveno prispeval k splošnemu vnosu niklja iz hrane in pitne vode. Ob upoštevanju teh premislekov in vključene konservativnosti v oceni vnosa, ki jo je Agencija izvedla na podlagi 95. percentila prehranske izpostavljenosti za izpeljavo MoE za nikelj z nizkim tveganjem za zdravje, Komisija meni, da je malo verjetno, da se bo pojavilo tveganje za sprožitev alergijskih reakcij, in sicer kontaktnega dermatitisa, pri navedeni starostni skupini prebivalstva v dejanskih življenjskih razmerah. Zato Komisija meni, da ni potrebna nobena zahteva glede označevanja za alergenost iz člena 9(3)(b) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(10)

Agencija je v istem znanstvenem mnenju menila, da lahko uživanje prehranskih dopolnil, ki vsebujejo 100 mg IHAT, zaradi prisotnosti niklja v novem živilu pri osebah, starih 10 let in manj, ki so bile po stiku s kožo predhodno občutljive na nikelj, povzroči alergijske reakcije, in sicer dermatitis, saj vnos niklja iz novega živila ne bi privedel do meje izpostavljenosti (v nadaljnjem besedilu: MoE) za vnos niklja, za katerega Agencija meni, da predstavlja nizko tveganje za zdravje otrok in mladostnikov, mlajših od 18 let, pri zgornjem 95. percentilu prehranske izpostavljenosti niklju (8). Vendar bo glede na spremenjene predlagane uporabe novega živila na ravni, ki ne presegajo 50 mg IHAT/dan, v prehranskih dopolnilih, namenjenih otrokom in mladostnikom, mlajšim od 18 let, in z izključitvijo otrok, mlajših od štirih let, vnos niklja iz novega živila bodisi nad ali blizu MoE, za katero Agencija meni, da predstavlja nizko tveganje za zdravje, in ne bo bistveno prispeval k splošnemu vnosu niklja iz hrane in pitne vode. Ob upoštevanju teh premislekov in vključene konservativnosti v oceni vnosa, ki jo je Agencija izvedla na podlagi 95. percentila prehranske izpostavljenosti za izpeljavo MoE za nikelj z nizkim tveganjem za zdravje, Komisija meni, da je malo verjetno, da se bo pojavilo tveganje za sprožitev alergijskih reakcij, in sicer kontaktnega dermatitisa, pri navedeni starostni skupini prebivalstva v dejanskih življenjskih razmerah. Zato Komisija meni, da ni potrebna nobena zahteva glede označevanja za alergenost iz člena 9(3)(b) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (11) | Poleg tega je Agencija v svojem znanstvenem mnenju tudi menila, da je njen sklep o varnosti IHAT in biološki dostopnosti železa tesno povezan s posebnimi fizikalno-kemijskimi lastnostmi ter porazdelitvijo delcev glede na velikost in aglomeracijskim profilom novega živila, kar se doseže s kombiniranim učinkom uporabe prehranskih dopolnil v kapsulah, ki vsebujejo novo živilo, in odsotnosti drugih snovi, razen adipata, tartrata in natrijevega klorida, ki se uporabljajo pri proizvodnji IHAT. Agencija je zato menila, da bi to lahko vplivalo na varnostni profil novega živila in biološko razpoložljivost vira hranil ter da ju bo treba oceniti za vsak primer posebej, če se druge oblike prehranskih dopolnil (npr. tablete, pastile, vrečke s praškom, žele bomboni, sirupi itd.) uporabljajo same ali v kombinaciji z adipatom, tartratom in natrijevim kloridom ali s snovmi, ki niso adipat, tartrat in natrijev klorid, ali če se v prehranskih dopolnilih v kapsulah uporabljajo druge snovi. Zato je primerno, da kadar se druge oblike prehranskih dopolnil (npr. tablete, pastile, vrečke s praškom, žele bomboni, sirupi itd.) uporabljajo v kombinaciji z adipatom, tartratom in natrijevim kloridom ali v kombinaciji z drugimi snovmi ali če se v prehranskih dopolnilih v kapsulah, ki vsebujejo novo živilo, uporabljajo druge snovi, bi morala biti porazdelitev delcev glede na velikost in aglomeracijsko stanje novega živila v skladu z odobrenimi specifikacijami, biološka dostopnost železa pa bi morala biti v skladu z biološko dostopnostjo, ki jo je Agencija ocenila v svojem znanstvenem mnenju. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je Agencija v svojem znanstvenem mnenju tudi menila, da je njen sklep o varnosti IHAT in biološki dostopnosti železa tesno povezan s posebnimi fizikalno-kemijskimi lastnostmi ter porazdelitvijo delcev glede na velikost in aglomeracijskim profilom novega živila, kar se doseže s kombiniranim učinkom uporabe prehranskih dopolnil v kapsulah, ki vsebujejo novo živilo, in odsotnosti drugih snovi, razen adipata, tartrata in natrijevega klorida, ki se uporabljajo pri proizvodnji IHAT. Agencija je zato menila, da bi to lahko vplivalo na varnostni profil novega živila in biološko razpoložljivost vira hranil ter da ju bo treba oceniti za vsak primer posebej, če se druge oblike prehranskih dopolnil (npr. tablete, pastile, vrečke s praškom, žele bomboni, sirupi itd.) uporabljajo same ali v kombinaciji z adipatom, tartratom in natrijevim kloridom ali s snovmi, ki niso adipat, tartrat in natrijev klorid, ali če se v prehranskih dopolnilih v kapsulah uporabljajo druge snovi. Zato je primerno, da kadar se druge oblike prehranskih dopolnil (npr. tablete, pastile, vrečke s praškom, žele bomboni, sirupi itd.) uporabljajo v kombinaciji z adipatom, tartratom in natrijevim kloridom ali v kombinaciji z drugimi snovmi ali če se v prehranskih dopolnilih v kapsulah, ki vsebujejo novo živilo, uporabljajo druge snovi, bi morala biti porazdelitev delcev glede na velikost in aglomeracijsko stanje novega živila v skladu z odobrenimi specifikacijami, biološka dostopnost železa pa bi morala biti v skladu z biološko dostopnostjo, ki jo je Agencija ocenila v svojem znanstvenem mnenju.

| (12) | Agencija je v svojem znanstvenem mnenju navedla, da je njen sklep o varnosti novega živila temeljil na znanstvenih podatkih iz in vitro mikronukleus testa na sesalčjih celicah, in vitro testa genskih mutacij v celicah sesalcev z uporabo gena za timidin kinazo in 90-dnevne oralne študije toksičnosti pri glodavcih, vključenih v vložnikovo dokumentacijo, brez katerih ne bi mogla oceniti novega živila in priti do svojega sklepa. |
| --- | --- |

(12)

Agencija je v svojem znanstvenem mnenju navedla, da je njen sklep o varnosti novega živila temeljil na znanstvenih podatkih iz in vitro mikronukleus testa na sesalčjih celicah, in vitro testa genskih mutacij v celicah sesalcev z uporabo gena za timidin kinazo in 90-dnevne oralne študije toksičnosti pri glodavcih, vključenih v vložnikovo dokumentacijo, brez katerih ne bi mogla oceniti novega živila in priti do svojega sklepa.

| (13) | Komisija je od vložnika zahtevala, naj dodatno pojasni predloženo utemeljitev glede zahteve za pravno zaščito navedenih študij ter pojasni zahtevo za izključno pravico do sklicevanja nanje v skladu s členom 26(2), točka (b), Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je od vložnika zahtevala, naj dodatno pojasni predloženo utemeljitev glede zahteve za pravno zaščito navedenih študij ter pojasni zahtevo za izključno pravico do sklicevanja nanje v skladu s členom 26(2), točka (b), Uredbe (EU) 2015/2283.

| (14) | Vložnik je izjavil, da je imel v času predložitve vloge lastninske in izključne pravice sklicevanja na znanstvene podatke iz in vitro mikronukleus testa na sesalčjih celicah, in vitro testa genskih mutacij v celicah sesalcev z uporabo gena za timidin kinazo in 90-dnevne oralne študije toksičnosti pri glodavcih ter da tretje osebe ne morejo zakonito dostopati do teh podatkov, jih uporabljati ali se nanje sklicevati. |
| --- | --- |

(14)

Vložnik je izjavil, da je imel v času predložitve vloge lastninske in izključne pravice sklicevanja na znanstvene podatke iz in vitro mikronukleus testa na sesalčjih celicah, in vitro testa genskih mutacij v celicah sesalcev z uporabo gena za timidin kinazo in 90-dnevne oralne študije toksičnosti pri glodavcih ter da tretje osebe ne morejo zakonito dostopati do teh podatkov, jih uporabljati ali se nanje sklicevati.

| (15) | Komisija je ocenila vse informacije, ki jih je predložil vložnik, in ugotovila, da je ta zadovoljivo utemeljil izpolnjevanje zahtev iz člena 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283. Zato bi bilo treba znanstvene podatke iz in vitro mikronukleus testa na sesalčjih celicah, in vitro testa genskih mutacij v celicah sesalcev z uporabo gena za timidin kinazo in 90-dnevne oralne študije toksičnosti pri glodavcih zaščititi v skladu s členom 27(1) Uredbe (EU) 2015/2283. V skladu s tem bi bilo treba v obdobju petih let od začetka veljavnosti te uredbe samo vložniku odobriti dajanje IHAT na trg v Uniji. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je ocenila vse informacije, ki jih je predložil vložnik, in ugotovila, da je ta zadovoljivo utemeljil izpolnjevanje zahtev iz člena 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283. Zato bi bilo treba znanstvene podatke iz in vitro mikronukleus testa na sesalčjih celicah, in vitro testa genskih mutacij v celicah sesalcev z uporabo gena za timidin kinazo in 90-dnevne oralne študije toksičnosti pri glodavcih zaščititi v skladu s členom 27(1) Uredbe (EU) 2015/2283. V skladu s tem bi bilo treba v obdobju petih let od začetka veljavnosti te uredbe samo vložniku odobriti dajanje IHAT na trg v Uniji.

| (16) | Vendar omejevanje odobritve IHAT in sklicevanja na znanstvene podatke, ki jih vsebuje vložnikova dokumentacija, na izključno uporabo vložnika poznejšim vložnikom ne preprečuje vložitve vloge za odobritev dajanja na trg istega novega živila, če njihova vloga temelji na zakonito pridobljenih informacijah, ki podpirajo tako odobritev. |
| --- | --- |

(16)

Vendar omejevanje odobritve IHAT in sklicevanja na znanstvene podatke, ki jih vsebuje vložnikova dokumentacija, na izključno uporabo vložnika poznejšim vložnikom ne preprečuje vložitve vloge za odobritev dajanja na trg istega novega živila, če njihova vloga temelji na zakonito pridobljenih informacijah, ki podpirajo tako odobritev.

| (17) | IHAT je namensko proizveden nanomaterial, kot je opredeljen v členu 3(2)(f) Uredbe (EU) 2015/2283. Zato je primerno, da se novo živilo v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9) jasno navede na seznamu sestavin živil, ki ga vsebujejo, v oklepaju pa mu sledi beseda „nano“. |
| --- | --- |

(17)

IHAT je namensko proizveden nanomaterial, kot je opredeljen v členu 3(2)(f) Uredbe (EU) 2015/2283. Zato je primerno, da se novo živilo v skladu s členom 18 Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9) jasno navede na seznamu sestavin živil, ki ga vsebujejo, v oklepaju pa mu sledi beseda „nano“.

| (18) | IHAT bi bilo treba vključiti na seznam Unije novih živil iz Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470. Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(18)

IHAT bi bilo treba vključiti na seznam Unije novih živil iz Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470. Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (19) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Železov hidroksid adipat tartrat se odobri za dajanje na trg v Uniji.

Železov hidroksid adipat tartrat se vključi na seznam Unije novih živil iz Izvedbene uredbe (EU) 2017/2470.

2.   Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Samo družbi „Nemysis Limited“ (10) se odobri dajanje novega živila iz člena 1 na trg Unije za obdobje petih let od 28. avgusta 2022, razen če poznejši vložnik pridobi odobritev za navedeno novo živilo brez sklicevanja na znanstvene podatke, varovane v skladu s členom 3 ali s privolitvijo družbe „Nemysis Limited“.

Člen 3

Znanstveni podatki iz vloge, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 26(2) Uredbe (EU) 2015/2283, se v obdobju petih let od datuma začetka veljavnosti te uredbe brez privolitve družbe „Nemysis Limited“ ne uporabijo v korist poznejšega vložnika.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 327, 11.12.2015, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 z dne 20. decembra 2017 o oblikovanju seznama Unije novih živil v skladu z Uredbo (EU) 2015/2283 Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih (UL L 351, 30.12.2017, str. 72).

2

(3)  Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (UL L 183, 12.7.2002, str. 51).

3

(4)  Nemysis Limited (2019, neobjavljeno).

4

(5)  Nemysis Limited (2019, neobjavljeno).

5

(6)  Nemysis Limited (2019, neobjavljeno).

6

(7)  
  EFSA Journal 2021;19(12):6935.

7

EFSA Journal

(8)  
  EFSA Journal 2020;18(11):6268.

8

EFSA Journal

(9)  Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

9

(10)  Naslov: Suite 4.01 Ormond Building 31-36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC Dublin, Irska.

10

---

PRILOGA

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2470 se spremeni:

| (1) | v tabeli 1 (Odobrena nova živila) se vstavi naslednji vnos:










  Odobreno novo živilo | Pogoji za uporabo novih živil | Dodatne posebne zahteve za označevanje | Druge zahteve | Varstvo podatkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Železov hidroksid adipat tartrat | Določena kategorija živil | Najvišje dovoljene ravni | Poimenovanje novega živila pri označevanju živil, ki ga vsebujejo, je ‚železov hidroksid adipat tartrat (nano)‘.
  Označevanje prehranskih dopolnil, ki vsebujejo železov hidroksid adipat tartrat, vključuje izjavo, da jih ne smejo uživati otroci in mladostniki, mlajši od 18 let/otroci, mlajši od 4 let (*).






  (*) | Glede na starostno skupino, ki ji je prehransko dopolnilo namenjeno. |

(1)

v tabeli 1 (Odobrena nova živila) se vstavi naslednji vnos:

Odobreno novo živilo

Pogoji za uporabo novih živil

Dodatne posebne zahteve za označevanje

Druge zahteve

Varstvo podatkov

„Železov hidroksid adipat tartrat

Določena kategorija živil

Najvišje dovoljene ravni

Poimenovanje novega živila pri označevanju živil, ki ga vsebujejo, je ‚železov hidroksid adipat tartrat (nano)‘.

Označevanje prehranskih dopolnil, ki vsebujejo železov hidroksid adipat tartrat, vključuje izjavo, da jih ne smejo uživati otroci in mladostniki, mlajši od 18 let/otroci, mlajši od 4 let (*).

(*)

Glede na starostno skupino, ki ji je prehransko dopolnilo namenjeno.

Odobreno 28.8.2022. Ta vključitev temelji na pravno zaščitenih znanstvenih podatkih, zaščitenih v skladu s členom 26 Uredbe (EU) 2015/2283.

Vložnik: Nemysis Limited, Suite 4.01 Ormond Building 31–36 Ormond Quay Upper Arran Quay Dublin 7, D07 F6DC, Dublin, Irska. V obdobju varstva podatkov je dajanje novega živila železov hidroksid adipat tartrat na trg v Uniji odobreno le družbi Nemysis Limited, razen če poznejši vložnik pridobi odobritev za novo živilo brez sklicevanja na pravno zaščitene znanstvene podatke, zaščitene v skladu s členom 26 Uredbe (EU) 2015/2283, ali s privolitvijo družbe Nemysis Limited.

Končni datum obdobja varstva podatkov: 28.8.2027“

prehranska dopolnila, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES, za odraslo populacijo

≤ 100 mg/dan (≤ 30 mg Fe/dan)

prehranska dopolnila, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES, za otroke in mladostnike, mlajše od 18 let, razen otrok, mlajših od štirih let

≤ 50 mg/dan (≤ 14 mg Fe/dan)

| (2) | v tabeli 2 (Specifikacije) se vstavi naslednji vnos:







  Odobreno novo živilo | Specifikacije |
| --- | --- | --- |
| „Železov hidroksid adipat tartrat | Opis/opredelitev:

  Železov hidroksid adipat tartrat (IHAT) je namensko proizveden nanomaterial v obliki prahu brez vonja, ki je netopen v vodi in se proizvaja s kemično sintezo, ki vključuje vrsto korakov, in sicer reakcijo na osnovi kisline, obarjanje, filtracijo in sušenje.
  Prehranska dopolnila, ki vsebujejo novo živilo, se proizvajajo v kapsulah. Prekomerni adipat, tartrat in natrijev klorid se uporabljajo na ravneh, ki izhajajo iz proizvodnega procesa, kot pomoč pri stabilizaciji IHAT in za zagotovitev odobrene porazdelitve delcev glede na velikost. Če se druge oblike prehranskih dopolnil (npr. tablete, pastile, vrečke s praškom, žele bomboni, sirupi itd.) uporabljajo v kombinaciji z adipatom, tartratom in natrijevim kloridom ali v kombinaciji z drugimi snovmi ali če se uporabljajo druge snovi v prehranskih dopolnilih v kapsulah, ki vsebujejo novo živilo, je treba zagotoviti, da se ohrani odobrena porazdelitev delcev IHAT glede na velikost. |
| Splošno ime | Železov okso-hidroksid adipat tartrat |
| Druga imena | Železov hidroksid adipat tartrat, železov oksihidroksid adipat tartrat |
| Trgovsko ime | IHAT |
| Številka CAS | 2460638-28-0 |
| Molekulska formula


  (izračunano) | FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z


  pri čemer: m in n nista opredeljena v skladu s sprejeto prakso za železove oksohidrokside
   (*1)

  x = 0,28–0,88
  y = 0,78–1,50
  z = 0,04–0,19
  Vinska (C4H6O6) in adipinska (C6H10O4) kislina sta predstavljeni v svoji protonirani obliki. |
| Molekulska masa | Povprečna molekulska masa: 35 803,4  Da (spodnja-zgornja meja: 27 670,5 –45 319,4  Da) |
| Značilnosti/sestava:


  Fizikalni/kemijski

  železo (% suhe snovi): 24,0–36,0
  adipat: (% suhe snovi): 1,5–4,5
  tartrat: (% suhe snovi): 28,0–40,0
  vsebnost vode (%): 10,0–21,0
  natrij (% suhe snovi): 9,0–11,0
  klorid (% suhe snovi): 2,6–4,2

  Porazdelitev po fazah

  topni (%): 2,0–4,0
  nano (%): 92,0–98,0
  mikro (%): 0,0–3,0

  Velikost primarnih delcev

  srednji premer (1): 1,5–2,3 nm
  povprečni premer (1): 1,8–2,8 nm
  Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm
  Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm
  Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

  Težke kovine

  arzen: < 0,80 mg/kg
  nikelj: < 50,0 mg/kg

  Ostanki topil

  etanol: < 500 mg/kg

  Mikrobiološka merila

  skupno število aerobnih mikroorganizmov: < 10 CFU/g
  skupno število kvasovk in plesni: < 10 CFU/g |

(2)

v tabeli 2 (Specifikacije) se vstavi naslednji vnos:

Odobreno novo živilo

Specifikacije

„Železov hidroksid adipat tartrat

Opis/opredelitev:

Železov hidroksid adipat tartrat (IHAT) je namensko proizveden nanomaterial v obliki prahu brez vonja, ki je netopen v vodi in se proizvaja s kemično sintezo, ki vključuje vrsto korakov, in sicer reakcijo na osnovi kisline, obarjanje, filtracijo in sušenje.

Prehranska dopolnila, ki vsebujejo novo živilo, se proizvajajo v kapsulah. Prekomerni adipat, tartrat in natrijev klorid se uporabljajo na ravneh, ki izhajajo iz proizvodnega procesa, kot pomoč pri stabilizaciji IHAT in za zagotovitev odobrene porazdelitve delcev glede na velikost. Če se druge oblike prehranskih dopolnil (npr. tablete, pastile, vrečke s praškom, žele bomboni, sirupi itd.) uporabljajo v kombinaciji z adipatom, tartratom in natrijevim kloridom ali v kombinaciji z drugimi snovmi ali če se uporabljajo druge snovi v prehranskih dopolnilih v kapsulah, ki vsebujejo novo živilo, je treba zagotoviti, da se ohrani odobrena porazdelitev delcev IHAT glede na velikost.

Splošno ime

Železov okso-hidroksid adipat tartrat

Druga imena

Železov hidroksid adipat tartrat, železov oksihidroksid adipat tartrat

Trgovsko ime

IHAT

Številka CAS

2460638-28-0

Molekulska formula

(izračunano)

FeOm(OH)n(H2O)x(C4H6O6)y(C6H10O4)z

pri čemer: m in n nista opredeljena v skladu s sprejeto prakso za železove oksohidrokside
   (*1)

x = 0,28–0,88

y = 0,78–1,50

z = 0,04–0,19

Vinska (C4H6O6) in adipinska (C6H10O4) kislina sta predstavljeni v svoji protonirani obliki.

Molekulska masa

Povprečna molekulska masa: 35 803,4  Da (spodnja-zgornja meja: 27 670,5 –45 319,4  Da)

Značilnosti/sestava:

Fizikalni/kemijski

železo (% suhe snovi): 24,0–36,0

adipat: (% suhe snovi): 1,5–4,5

tartrat: (% suhe snovi): 28,0–40,0

vsebnost vode (%): 10,0–21,0

natrij (% suhe snovi): 9,0–11,0

klorid (% suhe snovi): 2,6–4,2

Porazdelitev po fazah

topni (%): 2,0–4,0

nano (%): 92,0–98,0

mikro (%): 0,0–3,0

Velikost primarnih delcev

srednji premer (1): 1,5–2,3 nm

povprečni premer (1): 1,8–2,8 nm

Dv(10) (2): 1,5–2,5 nm

Dv(50) (2): 2,5–3,5 nm

Dv(90) (2): 5,0–6,0 nm

Težke kovine

arzen: < 0,80 mg/kg

nikelj: < 50,0 mg/kg

Ostanki topil

etanol: < 500 mg/kg

Mikrobiološka merila

skupno število aerobnih mikroorganizmov: < 10 CFU/g

skupno število kvasovk in plesni: < 10 CFU/g

---

(*1)  Cornell RM and Schwertmann U, 2003. The Iron Oxides: Structure, Properties, Reactions, Occurences and Uses. 2nd Edition. (Cornell RM and Schwertmann U, 2003. Železov oksid: struktura, lastnosti, reakcije, pojavitve in uporabe. Druga izdaja.) Wiley. https://doi.org/10.1002/3527602097.

(1)  Na podlagi števila (s transmisijsko elektronsko mikroskopijo (TEM)).

(2)  Na podlagi prostornine (hidrodinamični premer z dinamično razpršeno svetlobo (DLS)). CFU: kolonijske enote.“

---

| 8.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/35

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1374

z dne 5. avgusta 2022

o dovoljenju za kalijev diformat kot krmni dodatek za odstavljene pujske, prašiče pitance in svinje ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 333/2012

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo in podaljšanje takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo in podaljšanje takih dovoljenj.

| (2) | Kalijev diformat je bil z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 333/2012 (2) dovoljen kot krmni dodatek za vse živalske vrste za obdobje 10 let. |
| --- | --- |

(2)

Kalijev diformat je bil z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 333/2012 (2) dovoljen kot krmni dodatek za vse živalske vrste za obdobje 10 let.

| (3) | V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za podaljšanje dovoljenja za kalijev diformat kot krmni dodatek za vse živalske vrste in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „tehnološki dodatki“. Zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 14(2) navedene uredbe. Vložnik je pozneje umaknil zahtevek za vse živalske vrste, razen za odstavljene pujske, prašiče pitance in svinje. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za podaljšanje dovoljenja za kalijev diformat kot krmni dodatek za vse živalske vrste in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „tehnološki dodatki“. Zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 14(2) navedene uredbe. Vložnik je pozneje umaknil zahtevek za vse živalske vrste, razen za odstavljene pujske, prašiče pitance in svinje.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 27. januarja 2022 (3) ugotovila, da je vložnik predložil podatke, ki dokazujejo, da dodatek izpolnjuje pogoje za dovoljenje. Agencija je poleg tega ugotovila, da kalijev diformat nima škodljivega učinka na zdravje živali, varnost potrošnikov ali okolje. Ugotovila je tudi, da je dodatek dražilen za oči, ne more pa skleniti, ali je dodatek lahko dražilen za kožo ali povzročitelj preobčutljivosti dihal ali kože. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je potrdila tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 27. januarja 2022 (3) ugotovila, da je vložnik predložil podatke, ki dokazujejo, da dodatek izpolnjuje pogoje za dovoljenje. Agencija je poleg tega ugotovila, da kalijev diformat nima škodljivega učinka na zdravje živali, varnost potrošnikov ali okolje. Ugotovila je tudi, da je dodatek dražilen za oči, ne more pa skleniti, ali je dodatek lahko dražilen za kožo ali povzročitelj preobčutljivosti dihal ali kože. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je potrdila tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena kalijevega diformata je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoljenje za uporabo navedenega dodatka podaljšati. |
| --- | --- |

(5)

Ocena kalijevega diformata je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoljenje za uporabo navedenega dodatka podaljšati.

| (6) | Zaradi podaljšanja dovoljenja za kalijev diformat kot krmni dodatek bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) št. 333/2012 razveljaviti. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi podaljšanja dovoljenja za kalijev diformat kot krmni dodatek bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) št. 333/2012 razveljaviti.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Dovoljenje za snov iz Priloge, ki je uvrščena v kategorijo dodatkov „tehnološki dodatki“ in funkcionalno skupino „konzervansi“, se podaljša v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Izvedbena uredba (EU) št. 333/2012 se razveljavi.

Člen 3

Prehodni ukrepi

1.   Snov iz Priloge in premiksi, ki vsebujejo navedeno snov, proizvedeni in označeni pred 28. februarjem 2023 po pravilih, ki se uporabljajo pred 28. avgustom 2022, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.

2.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snov iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 28. avgustom 2023 po pravilih, ki se uporabljajo pred 28. avgustom 2022, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali za proizvodnjo živil.

3.   Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snov iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 28. avgustom 2024 po pravilih, ki se uporabljajo pred 28. avgustom 2022, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali, ki niso namenjene za proizvodnjo živil.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 333/2012 z dne 19. aprila 2012 o izdaji dovoljenja za pripravek kalijevega diformata kot krmni dodatek za vse živalske vrste in spremembi Uredbe (ES) št. 492/2006 (UL L 108, 20.4.2012, str. 3).

2

(3)  
  EFSA Journal 2022;20(3):7167.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| Kategorija: tehnološki dodatki. Funkcionalna skupina: konzervansi. |
| 1a237a | kalijev diformat | Sestava dodatka:

  kalijev diformat: 50 ± 5 %
  V tekoči obliki (50 : 50 razredčeno v vodi)

  Lastnosti aktivne snovi:

  kalijev diformat
  C2H3O4K
  št. CAS: 20642-05-1
  št. EINECS: 243-934-6
  Pridobljen s kemijsko sintezo.

  Analizna metoda
   (1):
  Za določanje kalijevega diformata (kot skupne mravljične kisline) v krmnem dodatku, premiksu in krmnih mešanicah:






  — | ionska kromatografija z detekcijo na osnovi prevodnosti (IC-CD) – EN 17294. |

Identifikacijska številka dodatka

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage

Kategorija: tehnološki dodatki. Funkcionalna skupina: konzervansi.

1a237a

kalijev diformat

Sestava dodatka:

kalijev diformat: 50 ± 5 %

V tekoči obliki (50 : 50 razredčeno v vodi)

Lastnosti aktivne snovi:

kalijev diformat

C2H3O4K

št. CAS: 20642-05-1

št. EINECS: 243-934-6

Pridobljen s kemijsko sintezo.

Analizna metoda
   (1):

Za določanje kalijevega diformata (kot skupne mravljične kisline) v krmnem dodatku, premiksu in krmnih mešanicah:

—

ionska kromatografija z detekcijo na osnovi prevodnosti (IC-CD) – EN 17294.

Za določanje kalija v krmnem dodatku:

| — | atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869 ali |
| --- | --- |

—

atomska absorpcijska spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869 ali

| — | atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510. |
| --- | --- |

—

atomska emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) – EN 15510.

svinje

-

12 000

| 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja. |
| --- | --- |

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja.

| 2. | Dovoljeno samo v surovih ribah in ribjih stranskih proizvodih za uporabo v krmi, ki vsebuje največ 9 000 mg kalijevega diformata kot aktivne snovi na kilogram surove ribe. |
| --- | --- |

2.

Dovoljeno samo v surovih ribah in ribjih stranskih proizvodih za uporabo v krmi, ki vsebuje največ 9 000 mg kalijevega diformata kot aktivne snovi na kilogram surove ribe.

| 3. | Najvišja vsebnost kalijevega diformata je 6 000 mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage za odstavljene pujske in prašiče pitance ter 12 000 mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage za svinje, ne glede na to, ali se uporablja kot konzervans ali v kombinaciji z drugimi viri kalijevega diformata. |
| --- | --- |

3.

Najvišja vsebnost kalijevega diformata je 6 000 mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage za odstavljene pujske in prašiče pitance ter 12 000 mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage za svinje, ne glede na to, ali se uporablja kot konzervans ali v kombinaciji z drugimi viri kalijevega diformata.

| 4. | Mešanica različnih virov mravljične kisline ne sme presegati najvišje dovoljene vsebnosti v popolnih krmnih mešanicah, ki znaša 10 000 mg/kg popolne krmne mešanice za odstavljene pujske, prašiče pitance in svinje. |
| --- | --- |

4.

Mešanica različnih virov mravljične kisline ne sme presegati najvišje dovoljene vsebnosti v popolnih krmnih mešanicah, ki znaša 10 000 mg/kg popolne krmne mešanice za odstavljene pujske, prašiče pitance in svinje.

| 5. | V navodilih za uporabo dodatka, premiksa in z njim povezane krme za živali za proizvodnjo živil je treba navesti naslednje:
  „Sočasna uporaba različnih organskih kislin ali njihovih soli je kontraindicirana, kadar se ena ali več navedenih kislin ali soli uporablja pri najvišji dovoljeni vsebnosti ali blizu nje.“ |
| --- | --- |

5.

V navodilih za uporabo dodatka, premiksa in z njim povezane krme za živali za proizvodnjo živil je treba navesti naslednje:

„Sočasna uporaba različnih organskih kislin ali njihovih soli je kontraindicirana, kadar se ena ali več navedenih kislin ali soli uporablja pri najvišji dovoljeni vsebnosti ali blizu nje.“

| 6. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči, kožo in dihala. |
| --- | --- |

6.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo postopke varnega ravnanja in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za oči, kožo in dihala.

28.8.2032

odstavljeni pujski

in

prašiči pitanci

–

6 000

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

| 8.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/39

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/1375

z dne 5. avgusta 2022

o zavrnitvi dovoljenja za etoksikin kot krmni dodatek, ki spada v funkcionalno skupino antioksidantov, in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2017/962

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) ter zlasti člena 9(2) in člena 13(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo ali zavrnitev takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), ponovno ocenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo ali zavrnitev takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa, da se dodatki, dovoljeni v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2), ponovno ocenijo.

| (2) | Z Direktivo 70/524/EGS je bil etoksikin odobren kot krmni dodatek za uporabo za vse živalske vrste brez časovne omejitve. Navedeni dodatek je bil nato v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod. |
| --- | --- |

(2)

Z Direktivo 70/524/EGS je bil etoksikin odobren kot krmni dodatek za uporabo za vse živalske vrste brez časovne omejitve. Navedeni dodatek je bil nato v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 vpisan v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvod.

| (3) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno etoksikina kot krmnega dodatka za vse živalske vrste in njegovo uvrstitev v kategorijo „tehnološki dodatki“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za ponovno oceno etoksikina kot krmnega dodatka za vse živalske vrste in njegovo uvrstitev v kategorijo „tehnološki dodatki“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 21. oktobra 2015 (3) navedla, da zaradi splošnega pomanjkanja podatkov, ki jih je predložil vložnik, ne more sprejeti sklepa o učinkovitosti in varnosti dodatka etoksikin za živali, potrošnike in okolje. Zlasti ni mogla ugotoviti, da metabolit etoksikin kinon imin ni genotoksičen, prav tako pa je izrazila pomisleke glede morebitne mutagenosti nečistoče p-fenetidina. To pomeni, da ni ugotovila, da dodatek etoksikin nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ter na okolje. Zato je bilo obstoječe dovoljenje za dodatek etoksikin začasno preklicano z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/962 (4). |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 21. oktobra 2015 (3) navedla, da zaradi splošnega pomanjkanja podatkov, ki jih je predložil vložnik, ne more sprejeti sklepa o učinkovitosti in varnosti dodatka etoksikin za živali, potrošnike in okolje. Zlasti ni mogla ugotoviti, da metabolit etoksikin kinon imin ni genotoksičen, prav tako pa je izrazila pomisleke glede morebitne mutagenosti nečistoče p-fenetidina. To pomeni, da ni ugotovila, da dodatek etoksikin nima škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ter na okolje. Zato je bilo obstoječe dovoljenje za dodatek etoksikin začasno preklicano z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/962 (4).

| (5) | Dovoljenje za dodatek etoksikin je bilo začasno preklicano do predložitve in ocene dodatnih podatkov, ki jih mora vložnik pripraviti v skladu s časovnim razporedom, pri čemer navede potrebne študije, ki jih je treba izvesti. V skladu z navedenim časovnim razporedom bi morali biti rezultati zadnje od teh študij na voljo do julija 2018. |
| --- | --- |

(5)

Dovoljenje za dodatek etoksikin je bilo začasno preklicano do predložitve in ocene dodatnih podatkov, ki jih mora vložnik pripraviti v skladu s časovnim razporedom, pri čemer navede potrebne študije, ki jih je treba izvesti. V skladu z navedenim časovnim razporedom bi morali biti rezultati zadnje od teh študij na voljo do julija 2018.

| (6) | Na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2017/962 je treba ukrep začasnega preklica pregledati do 31. decembra 2022, v vsakem primeru pa po tem, ko Agencija sprejme neugodno mnenje o varnosti in učinkovitosti dodatka etoksikin. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2017/962 je treba ukrep začasnega preklica pregledati do 31. decembra 2022, v vsakem primeru pa po tem, ko Agencija sprejme neugodno mnenje o varnosti in učinkovitosti dodatka etoksikin.

| (7) | Od sprejetja mnenja Agencije z dne 21. oktobra 2015 je vložnik Komisiji 11. marca 2016, 15. decembra 2017, 20. aprila 2018 in 23. junija 2021 predložil zaporedne pakete dodatnih podatkov, ki so bili poslani Agenciji. Vložnik je Agenciji predložil nadaljnje dodatne podatke, in sicer v času ocenjevanja podatkov in 24. septembra 2020. |
| --- | --- |

(7)

Od sprejetja mnenja Agencije z dne 21. oktobra 2015 je vložnik Komisiji 11. marca 2016, 15. decembra 2017, 20. aprila 2018 in 23. junija 2021 predložil zaporedne pakete dodatnih podatkov, ki so bili poslani Agenciji. Vložnik je Agenciji predložil nadaljnje dodatne podatke, in sicer v času ocenjevanja podatkov in 24. septembra 2020.

| (8) | Agencija je 27. januarja 2022 sprejela mnenje (5) po oceni dodatnih podatkov, ki jih je predložil vložnik, ob upoštevanju zlasti spremenjenih specifikacij dodatka etoksikin, v katerih je bila vsebnost nečistoče p-fenetidina zmanjšana na manj kot 2,5 ppm, in ob upoštevanju predlagane stopnje vključenosti 50 mg dodatka na kg v popolno krmno mešanico. V svojem mnenju ni mogla sprejeti sklepa o varnosti dodatka etoksikin pri kateri koli vrednosti za dolgoživeče in reproduktivne živali, glede na to, da dodatek vsebuje p-fenetidin, prepoznan kot možna mutagena snov, ki ostaja kot nečistoča v dodatku, vendar v zvezi s katerim vložnik ni predložil dodatnih informacij glede tega varnostnega pomisleka. Ker je v dodatku prisoten tudi p-fenetidin, podatki o ostankih p-fenetidina v tkivih in proizvodih živalskega izvora pa niso bili na voljo, ni bilo mogoče sprejeti nobenih zaključkov glede varnosti uporabe etoksikina za potrošnike. Poleg tega Agencija zaradi pomanjkanja podatkov o ostankih v mleku ni mogla sprejeti sklepa o varnosti etoksikina za potrošnike, kadar se uporablja v krmi za živali za proizvodnjo mleka. V zvezi z varnostjo za uporabnika je ugotovila, da bi bilo treba izpostavljenost uporabnikov čim bolj zmanjšati, da se zmanjša tveganje izpostavljenosti p-fenetidinu pri vdihavanju. V zvezi z varnostjo za okolje je navedla, da bi bili potrebni dodatni podatki za sklep o varnosti etoksikina za kopenski ekosistem, kadar se z njim krmijo kopenske živali. Poleg tega je Agencija menila, da tveganja za vodni ekosistem ni mogoče izključiti, kadar se dodatek uporablja pri kopenskih živalih, in da tudi ni mogoče izključiti tveganja sekundarne zastrupitve prek vodne prehranske verige. Nadalje je ugotovila, da ni mogoče izključiti tveganja za etoksikin, ki se uporablja v morskih kletkah za morske organizme, ki živijo v usedlinah. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je 27. januarja 2022 sprejela mnenje (5) po oceni dodatnih podatkov, ki jih je predložil vložnik, ob upoštevanju zlasti spremenjenih specifikacij dodatka etoksikin, v katerih je bila vsebnost nečistoče p-fenetidina zmanjšana na manj kot 2,5 ppm, in ob upoštevanju predlagane stopnje vključenosti 50 mg dodatka na kg v popolno krmno mešanico. V svojem mnenju ni mogla sprejeti sklepa o varnosti dodatka etoksikin pri kateri koli vrednosti za dolgoživeče in reproduktivne živali, glede na to, da dodatek vsebuje p-fenetidin, prepoznan kot možna mutagena snov, ki ostaja kot nečistoča v dodatku, vendar v zvezi s katerim vložnik ni predložil dodatnih informacij glede tega varnostnega pomisleka. Ker je v dodatku prisoten tudi p-fenetidin, podatki o ostankih p-fenetidina v tkivih in proizvodih živalskega izvora pa niso bili na voljo, ni bilo mogoče sprejeti nobenih zaključkov glede varnosti uporabe etoksikina za potrošnike. Poleg tega Agencija zaradi pomanjkanja podatkov o ostankih v mleku ni mogla sprejeti sklepa o varnosti etoksikina za potrošnike, kadar se uporablja v krmi za živali za proizvodnjo mleka. V zvezi z varnostjo za uporabnika je ugotovila, da bi bilo treba izpostavljenost uporabnikov čim bolj zmanjšati, da se zmanjša tveganje izpostavljenosti p-fenetidinu pri vdihavanju. V zvezi z varnostjo za okolje je navedla, da bi bili potrebni dodatni podatki za sklep o varnosti etoksikina za kopenski ekosistem, kadar se z njim krmijo kopenske živali. Poleg tega je Agencija menila, da tveganja za vodni ekosistem ni mogoče izključiti, kadar se dodatek uporablja pri kopenskih živalih, in da tudi ni mogoče izključiti tveganja sekundarne zastrupitve prek vodne prehranske verige. Nadalje je ugotovila, da ni mogoče izključiti tveganja za etoksikin, ki se uporablja v morskih kletkah za morske organizme, ki živijo v usedlinah.

| (9) | Mnenje Agencije z dne 27. januarja 2022 zato kaže, da ni bilo ugotovljeno, da etoksikin nima škodljivega učinka na zdravje živali, zdravje ljudi ali na okolje, kadar se uporablja kot krmni dodatek v funkcionalni skupini „antioksidanti“. |
| --- | --- |

(9)

Mnenje Agencije z dne 27. januarja 2022 zato kaže, da ni bilo ugotovljeno, da etoksikin nima škodljivega učinka na zdravje živali, zdravje ljudi ali na okolje, kadar se uporablja kot krmni dodatek v funkcionalni skupini „antioksidanti“.

| (10) | Ocena etoksikina je tako pokazala, da pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 niso izpolnjeni, kar pomeni, da bi bilo treba zavrniti dovoljenje za etoksikin kot krmni dodatek iz funkcionalne skupine „antioksidanti“. |
| --- | --- |

(10)

Ocena etoksikina je tako pokazala, da pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 niso izpolnjeni, kar pomeni, da bi bilo treba zavrniti dovoljenje za etoksikin kot krmni dodatek iz funkcionalne skupine „antioksidanti“.

| (11) | Iz navedenega pregleda izhaja, da bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) 2017/962 razveljaviti. |
| --- | --- |

(11)

Iz navedenega pregleda izhaja, da bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) 2017/962 razveljaviti.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zavrnitev dovoljenja

Dovoljenje za etoksikin (E 324) kot dodatek v prehrani živali, ki spada v kategorijo dodatkov „tehnološki dodatki“ in funkcionalno skupino „antioksidanti“, se zavrne.

Člen 2

Razveljavitev Izvedbene uredbe (EU) 2017/962

Izvedbena uredba (EU) 2017/962 se razveljavi.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2022

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Direktiva Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi (UL L 270, 14.12.1970, str. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal 2015;13(11):4272.

3

EFSA Journal

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/962 z dne 7. junija 2017 o začasnem preklicu dovoljenja za etoksikvin kot krmni dodatek za vse živalske vrste in kategorije (UL L 145, 8.6.2017, str. 13).

4

(5)  
  EFSA Journal 2022;20(3):7166.

5

EFSA Journal

---

SKLEPI

| 8.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/42

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/1376

z dne 26. julija 2022

o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za proizvodnjo in veleprodajo električne energije na Danskem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5046)

(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (1) in zlasti člena 35(3) Direktive,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   DEJSTVA

DEJSTVA

1.1   ZAHTEVEK

ZAHTEVEK

| (1) | Danski organ za konkurenco in potrošnike (v nadaljnjem besedilu: prijavitelj) je 24. septembra 2021 Komisiji predložil zahtevek v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU (v nadaljnjem besedilu: zahtevek). Zahtevek je v skladu s členom 1(1) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1804 (2). |
| --- | --- |

(1)

Danski organ za konkurenco in potrošnike (v nadaljnjem besedilu: prijavitelj) je 24. septembra 2021 Komisiji predložil zahtevek v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU (v nadaljnjem besedilu: zahtevek). Zahtevek je v skladu s členom 1(1) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1804 (2).

2

| (2) | Zahtevek se nanaša na proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov na Danskem. |
| --- | --- |

(2)

Zahtevek se nanaša na proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov na Danskem.

| (3) | Vendar zahtevek ne zajema naslednjega:






  — | električne energije, proizvedene z vetrnimi elektrarnami na kopnem in na morju zunaj razpisov; |
| --- | --- | --- |

(3)

Vendar zahtevek ne zajema naslednjega:

—

električne energije, proizvedene z vetrnimi elektrarnami na kopnem in na morju zunaj razpisov;

| — | električne energije, proizvedene z vetrnimi elektrarnami, priključenimi na omrežje od 21. februarja 2008 do 31. decembra 2013 ali pozneje, razen vetrnih elektrarn, ki so priključene na lastno porabniško napravo, in vetrnih elektrarn na morju (električna energija, proizvedena iz porabniške naprave (oddelek 41 zakona o spodbujanju energije iz obnovljivih virov), in vetrne elektrarne na morju v skladu z oddelkom 35b navedenega zakona so izključene iz uporabe in zanje posledično še vedno veljajo določbe Direktive 2014/25/EU); |
| --- | --- |

—

električne energije, proizvedene z vetrnimi elektrarnami, priključenimi na omrežje od 21. februarja 2008 do 31. decembra 2013 ali pozneje, razen vetrnih elektrarn, ki so priključene na lastno porabniško napravo, in vetrnih elektrarn na morju (električna energija, proizvedena iz porabniške naprave (oddelek 41 zakona o spodbujanju energije iz obnovljivih virov), in vetrne elektrarne na morju v skladu z oddelkom 35b navedenega zakona so izključene iz uporabe in zanje posledično še vedno veljajo določbe Direktive 2014/25/EU);

| — | električne energije, proizvedene z vetrnimi elektrarnami, ki so bile priključene na omrežje najpozneje 20. februarja 2008, razen vetrnih elektrarn, za katere se v skladu z oddelki 39–41 zakona o spodbujanju energije iz obnovljivih virov prejemajo doplačila; |
| --- | --- |

—

električne energije, proizvedene z vetrnimi elektrarnami, ki so bile priključene na omrežje najpozneje 20. februarja 2008, razen vetrnih elektrarn, za katere se v skladu z oddelki 39–41 zakona o spodbujanju energije iz obnovljivih virov prejemajo doplačila;

| — | električne energije, proizvedene z vetrnimi elektrarnami, priključenimi na omrežje najpozneje 31. decembra 2002; |
| --- | --- |

—

električne energije, proizvedene z vetrnimi elektrarnami, priključenimi na omrežje najpozneje 31. decembra 2002;

| — | električne energije, proizvedene s povsem novo vetrno elektrarno, za katero se uporabljajo potrdila o razrezu, izdana za uničenje vetrnih elektrarn (dodatno doplačilo); električne energije, proizvedene z bioenergijo (iz biomase ali bioplina); |
| --- | --- |

—

električne energije, proizvedene s povsem novo vetrno elektrarno, za katero se uporabljajo potrdila o razrezu, izdana za uničenje vetrnih elektrarn (dodatno doplačilo); električne energije, proizvedene z bioenergijo (iz biomase ali bioplina);

| — | električne energije, proizvedene s fotonapetostnimi paneli, valovi in hidroelektrarnami; |
| --- | --- |

—

električne energije, proizvedene s fotonapetostnimi paneli, valovi in hidroelektrarnami;

| — | električne energije, proizvedene z drugimi posebnimi napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov (električna energija, proizvedena iz obnovljivih virov energije ali tehnologij, pomembnih za prihodnjo širitev energije iz obnovljivih virov, ali električna energija, proizvedena iz drugih obnovljivih virov energije, ki niso navedeni); |
| --- | --- |

—

električne energije, proizvedene z drugimi posebnimi napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov (električna energija, proizvedena iz obnovljivih virov energije ali tehnologij, pomembnih za prihodnjo širitev energije iz obnovljivih virov, ali električna energija, proizvedena iz drugih obnovljivih virov energije, ki niso navedeni);

| — | električne energije, proizvedene z decentraliziranimi toplarnami in elektrarnami ter sežigalnicami; |
| --- | --- |

—

električne energije, proizvedene z decentraliziranimi toplarnami in elektrarnami ter sežigalnicami;

| — | električne energije, proizvedene z drugimi toplarnami in elektrarnami, namenjenimi daljinskemu ogrevanju; |
| --- | --- |

—

električne energije, proizvedene z drugimi toplarnami in elektrarnami, namenjenimi daljinskemu ogrevanju;

| — | električne energije, proizvedene z industrijskimi elektrarnami, priključenimi na omrežje najpozneje 21. marca 2012; |
| --- | --- |

—

električne energije, proizvedene z industrijskimi elektrarnami, priključenimi na omrežje najpozneje 21. marca 2012;

| — | pomožnih storitev. |
| --- | --- |

—

pomožnih storitev.

| (4) | Proizvodnja in veleprodaja električne energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov pomeni dejavnost v zvezi z dobavo električne energije v skladu s členom 9 Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(4)

Proizvodnja in veleprodaja električne energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov pomeni dejavnost v zvezi z dobavo električne energije v skladu s členom 9 Direktive 2014/25/EU.

| (5) | Ker je prosti dostop do trga mogoče predpostavljati na podlagi prvega pododstavka člena 34(3) Direktive 2014/25/EU, mora Komisija v skladu s točko 1(a) Priloge IV k navedeni direktivi v 90 delovnih dneh sprejeti izvedbeni sklep o zahtevku. |
| --- | --- |

(5)

Ker je prosti dostop do trga mogoče predpostavljati na podlagi prvega pododstavka člena 34(3) Direktive 2014/25/EU, mora Komisija v skladu s točko 1(a) Priloge IV k navedeni direktivi v 90 delovnih dneh sprejeti izvedbeni sklep o zahtevku.

| (6) | Komisija lahko v skladu s četrtim pododstavkom odstavka 1 Priloge IV k Direktivi 2014/25/EU s soglasjem tistih, ki so vložili zahtevek za izjemo, rok podaljša. Glede na to, da je danski organ za konkurenco in potrošnike 4. marca 2022 predložil dodatne informacije, je rok za odločitev Komisije o tem zahtevku 31. julij 2022. |
| --- | --- |

(6)

Komisija lahko v skladu s četrtim pododstavkom odstavka 1 Priloge IV k Direktivi 2014/25/EU s soglasjem tistih, ki so vložili zahtevek za izjemo, rok podaljša. Glede na to, da je danski organ za konkurenco in potrošnike 4. marca 2022 predložil dodatne informacije, je rok za odločitev Komisije o tem zahtevku 31. julij 2022.

2.   PRAVNI OKVIR

PRAVNI OKVIR

| (7) | Direktiva 2014/25/EU se uporablja za oddajo javnih naročil za opravljanje dejavnosti v zvezi z dobavo električne energije v fiksna omrežja, namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo električne energije, razen če je dejavnost izvzeta v skladu s členom 34 navedene direktive. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2014/25/EU se uporablja za oddajo javnih naročil za opravljanje dejavnosti v zvezi z dobavo električne energije v fiksna omrežja, namenjena zagotavljanju javne storitve v zvezi s proizvodnjo, transportom ali distribucijo električne energije, razen če je dejavnost izvzeta v skladu s členom 34 navedene direktive.

| (8) | Člen 34 Direktive 2014/25/EU določa, da se navedena direktiva ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje ene od dejavnosti, za katere velja navedena direktiva, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril, pri čemer se upoštevajo posebne značilnosti zadevnega sektorja (3). Vendar to oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so Komisiji na voljo in ki jih ni mogoče dopolniti z zamudnejšimi metodami, vključno zlasti z javnimi preiskavami zadevnih gospodarskih subjektov (4). Čeprav je treba o vprašanju, ali je dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci, odločati na podlagi meril, ki so v skladu z določbami PDEU o konkurenci, se v okviru tega ne zahteva, da so navedena merila popolnoma enaka tistim iz določb konkurenčnega prava EU (5). |
| --- | --- |

(8)

Člen 34 Direktive 2014/25/EU določa, da se navedena direktiva ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje ene od dejavnosti, za katere velja navedena direktiva, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril, pri čemer se upoštevajo posebne značilnosti zadevnega sektorja (3). Vendar to oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so Komisiji na voljo in ki jih ni mogoče dopolniti z zamudnejšimi metodami, vključno zlasti z javnimi preiskavami zadevnih gospodarskih subjektov (4). Čeprav je treba o vprašanju, ali je dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci, odločati na podlagi meril, ki so v skladu z določbami PDEU o konkurenci, se v okviru tega ne zahteva, da so navedena merila popolnoma enaka tistim iz določb konkurenčnega prava EU (5).

3

4

5

| (9) | Dostop se šteje za neomejen, če je država članica prenesla in uporablja ustrezno zakonodajo Unije, s katero se zadevni sektor ali njegov del odpira konkurenci. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi III k Direktivi 2014/25/EU. Navedena priloga se za proizvodnjo in veleprodajo električne energije sklicuje na Direktivo 2009/72/ES, ki je bila razveljavljena z Direktivo (EU) 2019/944 (6) z učinkom od 1. januarja 2021. Po navedbah prijavitelja je Danska prenesla Direktivo (EU) 2019/944 (7). Zato je v skladu s členom 34(3) Direktive 2014/25/EU mogoče predpostavljati prost dostop do trga. |
| --- | --- |

(9)

Dostop se šteje za neomejen, če je država članica prenesla in uporablja ustrezno zakonodajo Unije, s katero se zadevni sektor ali njegov del odpira konkurenci. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi III k Direktivi 2014/25/EU. Navedena priloga se za proizvodnjo in veleprodajo električne energije sklicuje na Direktivo 2009/72/ES, ki je bila razveljavljena z Direktivo (EU) 2019/944 (6) z učinkom od 1. januarja 2021. Po navedbah prijavitelja je Danska prenesla Direktivo (EU) 2019/944 (7). Zato je v skladu s členom 34(3) Direktive 2014/25/EU mogoče predpostavljati prost dostop do trga.

6

7

| (10) | Neposredno izpostavljenost konkurenci bi bilo treba oceniti na podlagi različnih kazalnikov, od katerih ni nobeden sam po sebi nujno odločilen. V zvezi s trgom, na katerega se nanaša ta sklep, so eno od meril, ki ga je treba upoštevati, tržni deleži, skupaj z drugimi merili, kot je konkurenčni pritisk proizvajalcev iz sosednjih držav ali število ponudnikov na razpisih za zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(10)

Neposredno izpostavljenost konkurenci bi bilo treba oceniti na podlagi različnih kazalnikov, od katerih ni nobeden sam po sebi nujno odločilen. V zvezi s trgom, na katerega se nanaša ta sklep, so eno od meril, ki ga je treba upoštevati, tržni deleži, skupaj z drugimi merili, kot je konkurenčni pritisk proizvajalcev iz sosednjih držav ali število ponudnikov na razpisih za zmogljivost za energijo iz obnovljivih virov.

| (11) | Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so storitve, na katere se zahtevek nanaša, izpostavljene dovolj visoki stopnji konkurence (na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU), da bo tudi ob odsotnosti discipline, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju iz Direktive 2014/25/EU, zagotovljeno pregledno in nediskriminatorno izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevnih dejavnosti na podlagi meril, ki naročnikom omogočajo, da ugotovijo, katera rešitev je v celoti ekonomsko najugodnejša. |
| --- | --- |

(11)

Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so storitve, na katere se zahtevek nanaša, izpostavljene dovolj visoki stopnji konkurence (na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU), da bo tudi ob odsotnosti discipline, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju iz Direktive 2014/25/EU, zagotovljeno pregledno in nediskriminatorno izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevnih dejavnosti na podlagi meril, ki naročnikom omogočajo, da ugotovijo, katera rešitev je v celoti ekonomsko najugodnejša.

3.   OCENA

OCENA

| (12) | Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju septembra 2021, kot je razvidno iz informacij, ki jih je predložil prijavitelj in so javno dostopne. |
| --- | --- |

(12)

Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju septembra 2021, kot je razvidno iz informacij, ki jih je predložil prijavitelj in so javno dostopne.

3.1   NEOMEJEN DOSTOP DO TRGA

NEOMEJEN DOSTOP DO TRGA

| (13) | Dostop do trga se šteje za neomejen, če zadevna država članica izvaja in uporablja ustrezno zakonodajo Unije o odprtju danega sektorja ali njegovega dela konkurenci. Po navedbah prijavitelja je Danska Direktivo (EU) 2019/944 prenesla z 29 nacionalnimi ukrepi. To je potrdila danska agencija za energijo (8). Zato so po mnenju Komisije pogoji za pravno prost dostop do trga izpolnjeni. |
| --- | --- |

(13)

Dostop do trga se šteje za neomejen, če zadevna država članica izvaja in uporablja ustrezno zakonodajo Unije o odprtju danega sektorja ali njegovega dela konkurenci. Po navedbah prijavitelja je Danska Direktivo (EU) 2019/944 prenesla z 29 nacionalnimi ukrepi. To je potrdila danska agencija za energijo (8). Zato so po mnenju Komisije pogoji za pravno prost dostop do trga izpolnjeni.

8

| (14) | Kar zadeva dejansko prost dostop, Komisija ugotavlja napredek pri liberalizaciji danskega trga proizvodnje električne energije od njegovega odprtja za konkurenco leta 1999. Sodelovanje Danske na borzi električne energije Nord Pool in razvoj zmogljivosti za medsebojno povezovanje sta imela pomembno vlogo pri spodbujanju konkurenčnega pritiska. Kar zadeva proizvodnjo iz obnovljivih virov, zlasti z vetrnimi polji na morju, razpisi, ki jih organizirajo danski organi, pritegnejo vse več udeležencev. |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva dejansko prost dostop, Komisija ugotavlja napredek pri liberalizaciji danskega trga proizvodnje električne energije od njegovega odprtja za konkurenco leta 1999. Sodelovanje Danske na borzi električne energije Nord Pool in razvoj zmogljivosti za medsebojno povezovanje sta imela pomembno vlogo pri spodbujanju konkurenčnega pritiska. Kar zadeva proizvodnjo iz obnovljivih virov, zlasti z vetrnimi polji na morju, razpisi, ki jih organizirajo danski organi, pritegnejo vse več udeležencev.

| (15) | Komisija ugotavlja, da se dostop do trga na ozemlju Danske za namene tega sklepa šteje za dejansko in pravno prost. |
| --- | --- |

(15)

Komisija ugotavlja, da se dostop do trga na ozemlju Danske za namene tega sklepa šteje za dejansko in pravno prost.

3.2   OCENA KONKURENČNOSTI

OCENA KONKURENČNOSTI

3.2.1   OPREDELITEV PROIZVODNEGA TRGA

| (16) | V skladu s prakso Komisije glede združitev (9) bi bilo mogoče v sektorju električne energije razlikovati med naslednjimi relevantnimi proizvodnimi trgi: (i) proizvodnja in veleprodaja električne energije; (ii) prenos; (iii) distribucija in (iv) maloprodaja. Čeprav je nekatere od teh trgov mogoče razdeliti še naprej, je Komisija v dosedanji praksi (10) zavračala razlikovanje med trgom proizvodnje električne energije in veleprodajnim trgom, ker je proizvodnja kot taka samo prvi korak v vrednostni verigi, proizvedena električna energija pa se trži prek veleprodajnega trga. To je bilo za nordijsko regijo natančneje potrjeno (11). |
| --- | --- |

(16)

V skladu s prakso Komisije glede združitev (9) bi bilo mogoče v sektorju električne energije razlikovati med naslednjimi relevantnimi proizvodnimi trgi: (i) proizvodnja in veleprodaja električne energije; (ii) prenos; (iii) distribucija in (iv) maloprodaja. Čeprav je nekatere od teh trgov mogoče razdeliti še naprej, je Komisija v dosedanji praksi (10) zavračala razlikovanje med trgom proizvodnje električne energije in veleprodajnim trgom, ker je proizvodnja kot taka samo prvi korak v vrednostni verigi, proizvedena električna energija pa se trži prek veleprodajnega trga. To je bilo za nordijsko regijo natančneje potrjeno (11).

9

10

11

| (17) | Poleg tega je Komisija v svoji praksi glede združitev ugotovila, da relevantni proizvodni trg v nordijski regiji zajema električno energijo, prodano na podlagi dvostranskih pogodb in na platformi Nord Pool – na trgu Elspot (trg za dan vnaprej) in na trgu Elbas (trg znotraj dneva) (12). |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega je Komisija v svoji praksi glede združitev ugotovila, da relevantni proizvodni trg v nordijski regiji zajema električno energijo, prodano na podlagi dvostranskih pogodb in na platformi Nord Pool – na trgu Elspot (trg za dan vnaprej) in na trgu Elbas (trg znotraj dneva) (12).

12

| (18) | Prijavitelj trdi, da bi morale biti poslovne pogodbe o odkupu električne energije vključene v obseg relevantnega trga. Take pogodbe so dvostranske pogodbe med proizvajalcem električne energije in odjemalcem (običajno velikim porabnikom električne energije), po katerih porabnik kupuje električno energijo neposredno od proizvajalca. Gospodarske družbe s proizvajalci energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov, ki tekmujejo za sklenitev pogodb o odkupu električne energije, sklenejo pogodbe o odkupu električne energije. |
| --- | --- |

(18)

Prijavitelj trdi, da bi morale biti poslovne pogodbe o odkupu električne energije vključene v obseg relevantnega trga. Take pogodbe so dvostranske pogodbe med proizvajalcem električne energije in odjemalcem (običajno velikim porabnikom električne energije), po katerih porabnik kupuje električno energijo neposredno od proizvajalca. Gospodarske družbe s proizvajalci energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov, ki tekmujejo za sklenitev pogodb o odkupu električne energije, sklenejo pogodbe o odkupu električne energije.

| (19) | Kar zadeva druge dvostranske transakcije, morajo odjemalci, ki sklepajo pogodbe o odkupu električne energije, za upravljanje svojih neravnovesij skleniti pogodbo s stranjo, odgovorno za izravnavo. Kar zadeva izravnavo proizvodnje, morajo proizvajalci električne energije (kot so lastniki vetrnih polj na morju) doseči svojo napovedano proizvodnjo električne energije v realnem času, tj. prilagoditi dejansko proizvodnjo napovedani proizvodnji. Na to odgovornost ne vpliva način, kako se proizvajalec odloči, da bo prodal proizvedeno električno energijo, vključno s poslovnimi pogodbami o odkupu električne energije. |
| --- | --- |

(19)

Kar zadeva druge dvostranske transakcije, morajo odjemalci, ki sklepajo pogodbe o odkupu električne energije, za upravljanje svojih neravnovesij skleniti pogodbo s stranjo, odgovorno za izravnavo. Kar zadeva izravnavo proizvodnje, morajo proizvajalci električne energije (kot so lastniki vetrnih polj na morju) doseči svojo napovedano proizvodnjo električne energije v realnem času, tj. prilagoditi dejansko proizvodnjo napovedani proizvodnji. Na to odgovornost ne vpliva način, kako se proizvajalec odloči, da bo prodal proizvedeno električno energijo, vključno s poslovnimi pogodbami o odkupu električne energije.

| (20) | V zvezi z vprašanjem, ali električna energija iz konvencionalnih in obnovljivih virov pripadata istemu proizvodnemu trgu, je Komisija glede na dejansko stanje prišla do različnih sklepov. Ugotovila je, da je treba proizvodnjo električne energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov v Nemčiji (13) in Italiji (14) obravnavati kot različna proizvodna trga. |
| --- | --- |

(20)

V zvezi z vprašanjem, ali električna energija iz konvencionalnih in obnovljivih virov pripadata istemu proizvodnemu trgu, je Komisija glede na dejansko stanje prišla do različnih sklepov. Ugotovila je, da je treba proizvodnjo električne energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov v Nemčiji (13) in Italiji (14) obravnavati kot različna proizvodna trga.

13

14

| (21) | Vendar je Komisija v primeru Nizozemske (15) ugotovila, da sta proizvodnja in veleprodaja električne energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov del istega relevantnega proizvodnega trga. V svoji praksi glede združitev je za nordijsko regijo menila, da vir električne energije ni pomemben za namene opredelitve proizvoda (16). |
| --- | --- |

(21)

Vendar je Komisija v primeru Nizozemske (15) ugotovila, da sta proizvodnja in veleprodaja električne energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov del istega relevantnega proizvodnega trga. V svoji praksi glede združitev je za nordijsko regijo menila, da vir električne energije ni pomemben za namene opredelitve proizvoda (16).

15

16

| (22) | Prijavitelj trdi, da se razmere na Danskem razlikujejo od tistih v Nemčiji in Italiji iz zgoraj navedenega sklepa in so podobne zadevnim razmeram na Nizozemskem. Prijavitelj je predložil preglednice s podrobnostmi o podobnostih in razlikah med dansko, nemško, italijansko in nizozemsko zadevo. Prijavitelj poudarja, da so glavne razlike v primerjavi z razmerami v Nemčiji in Italiji neobstoj zakonsko določene stopnje plačila, neobstoj prednostnega dovajanja in dejstvo, da se električna energija iz obnovljivih virov na veleprodajnem trgu prodaja po enaki ceni kot električna energija iz konvencionalnih virov. |
| --- | --- |

(22)

Prijavitelj trdi, da se razmere na Danskem razlikujejo od tistih v Nemčiji in Italiji iz zgoraj navedenega sklepa in so podobne zadevnim razmeram na Nizozemskem. Prijavitelj je predložil preglednice s podrobnostmi o podobnostih in razlikah med dansko, nemško, italijansko in nizozemsko zadevo. Prijavitelj poudarja, da so glavne razlike v primerjavi z razmerami v Nemčiji in Italiji neobstoj zakonsko določene stopnje plačila, neobstoj prednostnega dovajanja in dejstvo, da se električna energija iz obnovljivih virov na veleprodajnem trgu prodaja po enaki ceni kot električna energija iz konvencionalnih virov.

| (23) | Komisija je v sklepu o združitvi Fortum/Uniper (17) opozorila, da relevantni proizvodni trg v nordijski regiji zajema proizvodnjo in veleprodajo električne energije, ne glede na vire proizvodnje in poti trgovanja, ter da obsega električno energijo, prodano na podlagi dvostranskih pogodb in na nordijski borzi električne energije, Nord Pool. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je v sklepu o združitvi Fortum/Uniper (17) opozorila, da relevantni proizvodni trg v nordijski regiji zajema proizvodnjo in veleprodajo električne energije, ne glede na vire proizvodnje in poti trgovanja, ter da obsega električno energijo, prodano na podlagi dvostranskih pogodb in na nordijski borzi električne energije, Nord Pool.

17

| (24) | V zvezi z električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, zahtevek zajema vetrna polja na morju Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord in Kriegers Flask ter prihodnja vetrna polja, vključno z vetrnim poljem na morju Thor. V zvezi z vsemi zadevnimi programi podpore so bili izdani sklepi Komisije, ki potrjujejo njihovo združljivost s pravili EU o državni pomoči (18). |
| --- | --- |

(24)

V zvezi z električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, zahtevek zajema vetrna polja na morju Horns Rev 3, Vesterhav Syd, Vesterhav Nord in Kriegers Flask ter prihodnja vetrna polja, vključno z vetrnim poljem na morju Thor. V zvezi z vsemi zadevnimi programi podpore so bili izdani sklepi Komisije, ki potrjujejo njihovo združljivost s pravili EU o državni pomoči (18).

18

| (25) | Poleg tega so se premije, plačane za proizvodnjo vetrne energije, zaradi povečane konkurence pri proizvodnji zmanjšale na minimum. Za vsa zgoraj navedena vetrna polja je danska agencija za energijo organizirala odprt razpis za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Na razpisu za Horns Rev 3 (400 MW), izvedenem leta 2015, so bili štirje ponudniki, na razpisu za Kriegers Flak (600 MW), izvedenem leta 2016, jih je bilo sedem, na razpisu za Vesterhav Nord/Sud (350 MW), izvedenem leta 2016, pa so bili trije. |
| --- | --- |

(25)

Poleg tega so se premije, plačane za proizvodnjo vetrne energije, zaradi povečane konkurence pri proizvodnji zmanjšale na minimum. Za vsa zgoraj navedena vetrna polja je danska agencija za energijo organizirala odprt razpis za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Na razpisu za Horns Rev 3 (400 MW), izvedenem leta 2015, so bili štirje ponudniki, na razpisu za Kriegers Flak (600 MW), izvedenem leta 2016, jih je bilo sedem, na razpisu za Vesterhav Nord/Sud (350 MW), izvedenem leta 2016, pa so bili trije.

| (26) | Pred razpisnimi postopki se izvede varovanje pred tveganjem, danski organi pa zdaj bolje razumejo trg in so vzpostavili pravi tržni dialog. |
| --- | --- |

(26)

Pred razpisnimi postopki se izvede varovanje pred tveganjem, danski organi pa zdaj bolje razumejo trg in so vzpostavili pravi tržni dialog.

| (27) | Občutno so se zmanjšali tudi skupni stroški tehnologij obnovljivih virov, kot so vetrne elektrarne na morju ali fotonapetostni paneli. Posledično je leta 2010 za vetrno polje na morju Anholt zmagala ponudba s premijo 105 øre/kWh, leta 2016 pa je za vetrno polje na morju Kriegers Flak zmagala ponudba s premijo 37 øre/kWh. |
| --- | --- |

(27)

Občutno so se zmanjšali tudi skupni stroški tehnologij obnovljivih virov, kot so vetrne elektrarne na morju ali fotonapetostni paneli. Posledično je leta 2010 za vetrno polje na morju Anholt zmagala ponudba s premijo 105 øre/kWh, leta 2016 pa je za vetrno polje na morju Kriegers Flak zmagala ponudba s premijo 37 øre/kWh.

| (28) | Danska namerava postaviti tudi tri nova velika vetrna polja na morju. Prvo vetrno polje na morju bo imelo zmogljivost približno 800 MW, preostali vetrni polji na morju pa vsaj 800 MW. Danska agencija za energijo bo v programih razpisov povabila k oddaji ponudb za vsako prihodnje vetrno polje na morju. |
| --- | --- |

(28)

Danska namerava postaviti tudi tri nova velika vetrna polja na morju. Prvo vetrno polje na morju bo imelo zmogljivost približno 800 MW, preostali vetrni polji na morju pa vsaj 800 MW. Danska agencija za energijo bo v programih razpisov povabila k oddaji ponudb za vsako prihodnje vetrno polje na morju.

| (29) | Komisija ugotavlja, kot je ugotovila že v Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2018/71 (19) o izvzetju proizvodnje in veleprodaje električne energije na Nizozemskem, da je dodelitev subvencij izpostavljena konkurenci prek postopka za zbiranje ponudb, s katerim se vzpostavlja disciplina pri ravnanju proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov glede njihove politike javnih naročil. Tako se energija iz konvencionalnih in obnovljivih virov (za vetrna polja na morju, na katera se nanaša zahtevek) na Danskem obravnavata pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(29)

Komisija ugotavlja, kot je ugotovila že v Izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2018/71 (19) o izvzetju proizvodnje in veleprodaje električne energije na Nizozemskem, da je dodelitev subvencij izpostavljena konkurenci prek postopka za zbiranje ponudb, s katerim se vzpostavlja disciplina pri ravnanju proizvajalcev električne energije iz obnovljivih virov glede njihove politike javnih naročil. Tako se energija iz konvencionalnih in obnovljivih virov (za vetrna polja na morju, na katera se nanaša zahtevek) na Danskem obravnavata pod enakimi pogoji.

19

| (30) | Komisija za namene ocene pogojev iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava meni, da je relevantni proizvodni trg trg za proizvodnjo in veleprodajo električne energije, vključno s poslovnimi pogodbami o odkupu električne energije, proizvedene iz konvencionalnih virov energije in na vetrnih poljih na morju, na katere se nanaša zahtevek za izvzetje. |
| --- | --- |

(30)

Komisija za namene ocene pogojev iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava meni, da je relevantni proizvodni trg trg za proizvodnjo in veleprodajo električne energije, vključno s poslovnimi pogodbami o odkupu električne energije, proizvedene iz konvencionalnih virov energije in na vetrnih poljih na morju, na katere se nanaša zahtevek za izvzetje.

3.2.2   OPREDELITEV GEOGRAFSKEGA TRGA

| (31) | Komisija je leta 2006 v sklepu o združitvi opredelila (20) dva ločena geografska trga za veleprodajo električne energije: trg vzhodne Danske (v nadaljnjem besedilu: DK2) in trg zahodne Danske (v nadaljnjem besedilu: DK1), saj takrat ni bilo neposredne medsebojne povezave med obema danskima trgovalnima (ali cenovnima) območjema. Enako je ugotovila leta 2018 v sklepu o povezovalnem vodu DE/DK (21). |
| --- | --- |

(31)

Komisija je leta 2006 v sklepu o združitvi opredelila (20) dva ločena geografska trga za veleprodajo električne energije: trg vzhodne Danske (v nadaljnjem besedilu: DK2) in trg zahodne Danske (v nadaljnjem besedilu: DK1), saj takrat ni bilo neposredne medsebojne povezave med obema danskima trgovalnima (ali cenovnima) območjema. Enako je ugotovila leta 2018 v sklepu o povezovalnem vodu DE/DK (21).

20

povezovalnem vodu DE/DK

21

| (32) | Danski svet za konkurenco je leta 2014 v odločbi o virtualni elektrarni (22) preučil trg proizvodnje in veleprodaje električne energije na Danskem. Z navedeno odločbo je razveljavil prejšnje zaveze, ki jih je leta 2004 v okviru združitve med Elsam A/S in Nesa A/S sprejel Elsam A/S. Danski svet za konkurenco je delno podprl geografski trg, večji od trga DK1. Trg DK1 je prek prenosnih povezav povezan z Norveško, Švedsko in Nemčijo. Veleprodajna cena za fizično električno energijo na trgu DK1 se je v letu 2013 v manj kot 10 % ur razlikovala od vseh povezanih cenovnih območij. Večino ur je imel trg DK1 enako veleprodajno ceno kot vsaj eno od povezanih cenovnih območij, kar je podpiralo geografski trg, širši od zahodne Danske. Vendar je vprašanje, ali obstaja geografski trg, širši od zahodne Danske, ostalo odprto. Leta 2019 je danski svet za konkurenco (23) navedel, da je trg za proizvodnjo in veleprodajo električne energije po obsegu nacionalni, vendar je vprašanje glede širše in ožje geografske opredelitve trga pustil odprto. Ta sklep je temeljil na naslednjih precedenčnih zadevah: 1) sklepu M.8660 Fortum/Uniper, v katerem je Komisija ugotovila, da na Švedskem obstaja nacionalni trg; 2) sklepu M.3268 Sydkraft in Graninge, v katerem je Komisija ugotovila, da je Švedska trg, ločen od Finske in Danske, samo v zanemarljivem številu ur, kar je kazalo, da je obseg veleprodajnega trga električne energije širši od nacionalnega, in 3) sklepu VPP danskega sveta za konkurenco, v katerem je ta našel znake geografskega trga, večjega od DK1, in sicer zaradi sprememb na trgu proizvodnje in veleprodaje električne energije na Danskem. Zmogljivost za medsebojno povezovanje med Dansko in sosednjimi državami se je od leta 2006 znatno povečala. Natančneje, uporabljati so se začeli oziroma razširjeni so bili povezovalni daljnovodi Skagerrak (z Norveško), Kontiskan (s Švedsko) in Kontek (z Nemčijo). Leta 2019 je začela obratovati povezava Cobra (z Nizozemsko). Na Danskem povezovalni vod Great Belt zdaj povezuje zahodno in vzhodno Dansko. |
| --- | --- |

(32)

Danski svet za konkurenco je leta 2014 v odločbi o virtualni elektrarni (22) preučil trg proizvodnje in veleprodaje električne energije na Danskem. Z navedeno odločbo je razveljavil prejšnje zaveze, ki jih je leta 2004 v okviru združitve med Elsam A/S in Nesa A/S sprejel Elsam A/S. Danski svet za konkurenco je delno podprl geografski trg, večji od trga DK1. Trg DK1 je prek prenosnih povezav povezan z Norveško, Švedsko in Nemčijo. Veleprodajna cena za fizično električno energijo na trgu DK1 se je v letu 2013 v manj kot 10 % ur razlikovala od vseh povezanih cenovnih območij. Večino ur je imel trg DK1 enako veleprodajno ceno kot vsaj eno od povezanih cenovnih območij, kar je podpiralo geografski trg, širši od zahodne Danske. Vendar je vprašanje, ali obstaja geografski trg, širši od zahodne Danske, ostalo odprto. Leta 2019 je danski svet za konkurenco (23) navedel, da je trg za proizvodnjo in veleprodajo električne energije po obsegu nacionalni, vendar je vprašanje glede širše in ožje geografske opredelitve trga pustil odprto. Ta sklep je temeljil na naslednjih precedenčnih zadevah: 1) sklepu M.8660 Fortum/Uniper, v katerem je Komisija ugotovila, da na Švedskem obstaja nacionalni trg; 2) sklepu M.3268 Sydkraft in Graninge, v katerem je Komisija ugotovila, da je Švedska trg, ločen od Finske in Danske, samo v zanemarljivem številu ur, kar je kazalo, da je obseg veleprodajnega trga električne energije širši od nacionalnega, in 3) sklepu VPP danskega sveta za konkurenco, v katerem je ta našel znake geografskega trga, večjega od DK1, in sicer zaradi sprememb na trgu proizvodnje in veleprodaje električne energije na Danskem. Zmogljivost za medsebojno povezovanje med Dansko in sosednjimi državami se je od leta 2006 znatno povečala. Natančneje, uporabljati so se začeli oziroma razširjeni so bili povezovalni daljnovodi Skagerrak (z Norveško), Kontiskan (s Švedsko) in Kontek (z Nemčijo). Leta 2019 je začela obratovati povezava Cobra (z Nizozemsko). Na Danskem povezovalni vod Great Belt zdaj povezuje zahodno in vzhodno Dansko.

22

23

sklepu M.8660 Fortum/Uniper

sklepu M.3268 Sydkraft in Graninge

sklepu VPP

| (33) | Dokazi, ki jih je predložil prijavitelj (24), kažejo vse večjo korelacijo cen med vzhodno in zahodno Dansko ter s sosednjimi cenovnimi območji Švedske, Norveške in Nemčije (SE3, SE4, NO2 in DE). Na trgu DK1 je bila na primer cena 91,7 % ur leta 2013 in 96,3 % ur leta 2018 enaka kot na enem od drugih območij (DK2, SE3, SE4, NO2 in DE); za trg DK2 so bile številke leta 2013 97,8 %, leta 2018 pa 98,6 %. Nasprotno pa se je število ur, v katerih je bila na območju DK1 cena drugačna od cen na drugih območjih, od leta 2013 do leta 2018 zmanjšalo z 8,3 % na 3,7 %; na območju DK2 je odstotek padel z 2,2 % na 1,4 %. |
| --- | --- |

(33)

Dokazi, ki jih je predložil prijavitelj (24), kažejo vse večjo korelacijo cen med vzhodno in zahodno Dansko ter s sosednjimi cenovnimi območji Švedske, Norveške in Nemčije (SE3, SE4, NO2 in DE). Na trgu DK1 je bila na primer cena 91,7 % ur leta 2013 in 96,3 % ur leta 2018 enaka kot na enem od drugih območij (DK2, SE3, SE4, NO2 in DE); za trg DK2 so bile številke leta 2013 97,8 %, leta 2018 pa 98,6 %. Nasprotno pa se je število ur, v katerih je bila na območju DK1 cena drugačna od cen na drugih območjih, od leta 2013 do leta 2018 zmanjšalo z 8,3 % na 3,7 %; na območju DK2 je odstotek padel z 2,2 % na 1,4 %.

24

| (34) | Po podatkih družbe Energinet ima Danska na povezovalnih daljnovodih do sosednjih držav zelo veliko zmogljivost, ki ustreza približno 90 % največjega domačega povpraševanja. Tesno povezovanje Danske s sosednjimi državami pomeni, da ima Danska ločeno promptno tržno ceno za električno energijo le približno 10 % časa. V preostalem času ima skupno veleprodajno ceno z Norveško, Švedsko ali Nemčijo. |
| --- | --- |

(34)

Po podatkih družbe Energinet ima Danska na povezovalnih daljnovodih do sosednjih držav zelo veliko zmogljivost, ki ustreza približno 90 % največjega domačega povpraševanja. Tesno povezovanje Danske s sosednjimi državami pomeni, da ima Danska ločeno promptno tržno ceno za električno energijo le približno 10 % časa. V preostalem času ima skupno veleprodajno ceno z Norveško, Švedsko ali Nemčijo.

| (35) | Leta 2019 je razpoložljiva zmogljivost za trgovanje mednarodne povezave med vzhodno Dansko (DK2) in Nemčijo znašala 90 % celotne zmogljivosti povezovalnega daljnovoda v smeri izvoza in 95 % v smeri uvoza. Razpoložljiva zmogljivost za trgovanje preostalih tujih povezav v smeri izvoza je znašala med 60 in 88 % celotne zmogljivosti povezovalnega daljnovoda. Zmogljivost za trgovanje med zahodno Dansko (DK1) ter Norveško in Švedsko je bila leta 2019 v primerjavi z letom 2018 nižja. Po drugi strani pa je bila zmogljivost za trgovanje proti Nemčiji višja za obe danski trgovalni območji. Razpoložljiva zmogljivost za trgovanje povezave Cobra v smeri izvoza in uvoza je leta 2019 znašala 87 % celotne zmogljivosti povezovalnega daljnovoda. |
| --- | --- |

(35)

Leta 2019 je razpoložljiva zmogljivost za trgovanje mednarodne povezave med vzhodno Dansko (DK2) in Nemčijo znašala 90 % celotne zmogljivosti povezovalnega daljnovoda v smeri izvoza in 95 % v smeri uvoza. Razpoložljiva zmogljivost za trgovanje preostalih tujih povezav v smeri izvoza je znašala med 60 in 88 % celotne zmogljivosti povezovalnega daljnovoda. Zmogljivost za trgovanje med zahodno Dansko (DK1) ter Norveško in Švedsko je bila leta 2019 v primerjavi z letom 2018 nižja. Po drugi strani pa je bila zmogljivost za trgovanje proti Nemčiji višja za obe danski trgovalni območji. Razpoložljiva zmogljivost za trgovanje povezave Cobra v smeri izvoza in uvoza je leta 2019 znašala 87 % celotne zmogljivosti povezovalnega daljnovoda.

| (36) | Komisija opaža, da na obeh območjih obstajajo pritiski na cene od zunaj: na območju DK1 so cene enake kot na drugih območjih 89,3 % ur, na območju DK2 pa 98,4 % ur. Tako je Komisija v odstavku 28 sklepa o združitvi Fortum/Uniper ugotovila, da štiri švedska trgovalna območja tvorijo enoten geografski trg, ker so imela 89,7 % ur skupno ceno. Komisija opozarja tudi, da so po navedbah prijavitelja štirje največji akterji s tržnimi deleži, višjimi od 10 %, prisotni na območjih DK1 in DK2. |
| --- | --- |

(36)

Komisija opaža, da na obeh območjih obstajajo pritiski na cene od zunaj: na območju DK1 so cene enake kot na drugih območjih 89,3 % ur, na območju DK2 pa 98,4 % ur. Tako je Komisija v odstavku 28 sklepa o združitvi Fortum/Uniper ugotovila, da štiri švedska trgovalna območja tvorijo enoten geografski trg, ker so imela 89,7 % ur skupno ceno. Komisija opozarja tudi, da so po navedbah prijavitelja štirje največji akterji s tržnimi deleži, višjimi od 10 %, prisotni na območjih DK1 in DK2.

Fortum/Uniper

| (37) | Komisija za namene ocene pogojev iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava meni, da lahko relevantni geografski trg za proizvodnjo in veleprodajo električne energije, vključno s poslovnimi pogodbami o odkupu električne energije, proizvedene iz konvencionalnih virov energije in tistih obnovljivih virov, na katere se nanaša prijava, ostane odprt, bodisi v primeru ločenega trga za območji DK1 in DK2 bodisi v primeru enotnega nacionalnega danskega trga. |
| --- | --- |

(37)

Komisija za namene ocene pogojev iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava meni, da lahko relevantni geografski trg za proizvodnjo in veleprodajo električne energije, vključno s poslovnimi pogodbami o odkupu električne energije, proizvedene iz konvencionalnih virov energije in tistih obnovljivih virov, na katere se nanaša prijava, ostane odprt, bodisi v primeru ločenega trga za območji DK1 in DK2 bodisi v primeru enotnega nacionalnega danskega trga.

3.2.3   TRŽNA ANALIZA

| (38) | Vsi izračuni tržnih deležev in navedbe glede deležev proizvodnje električne energije temeljijo na prispevkih prijavitelja. |
| --- | --- |

(38)

Vsi izračuni tržnih deležev in navedbe glede deležev proizvodnje električne energije temeljijo na prispevkih prijavitelja.

| (39) | Komisija v analizi upošteva več dejavnikov. Čeprav so tržni deleži pomemben vidik, se upoštevata tudi konkurenčni pritisk proizvajalcev iz sosednjih držav in število ponudnikov na razpisih za zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(39)

Komisija v analizi upošteva več dejavnikov. Čeprav so tržni deleži pomemben vidik, se upoštevata tudi konkurenčni pritisk proizvajalcev iz sosednjih držav in število ponudnikov na razpisih za zmogljivosti za energijo iz obnovljivih virov.

| (40) | Na danskem trgu proizvodnje električne energije in veleprodajnem trgu so trenutno prisotni trije glavni akterji, za katere v skladu z Direktivo 2014/25/EU veljajo pravila o javnem naročanju. To so Ørsted A/S (v nadaljnjem besedilu: Ørsted) (v 50,1-odstotni danski državni lasti), danska hčerinska družba družbe Vattenfall, Vattenfall AB (v nadaljnjem besedilu: Vattenfall) (v 100-odstotni švedski državni lasti), in HOFOR Energiproduktion A/S (v nadaljnjem besedilu: HOFOR), ki je v končni lasti občine København. |
| --- | --- |

(40)

Na danskem trgu proizvodnje električne energije in veleprodajnem trgu so trenutno prisotni trije glavni akterji, za katere v skladu z Direktivo 2014/25/EU veljajo pravila o javnem naročanju. To so Ørsted A/S (v nadaljnjem besedilu: Ørsted) (v 50,1-odstotni danski državni lasti), danska hčerinska družba družbe Vattenfall, Vattenfall AB (v nadaljnjem besedilu: Vattenfall) (v 100-odstotni švedski državni lasti), in HOFOR Energiproduktion A/S (v nadaljnjem besedilu: HOFOR), ki je v končni lasti občine København.

| (41) | Na borzi Nord Pool trenutno trguje 18 danskih družb. Večina teh družb, kot sta Danske Commodities in Centrica Energy Trading, v skladu z Direktivo 2014/25/EU niso javna podjetja. |
| --- | --- |

(41)

Na borzi Nord Pool trenutno trguje 18 danskih družb. Večina teh družb, kot sta Danske Commodities in Centrica Energy Trading, v skladu z Direktivo 2014/25/EU niso javna podjetja.

| (42) | V letih 2018 in 2019 je bil tržni delež družbe Ørsted na skupnem trgu DK1-DK2 (glede na proizvodnjo) [20–30] % oziroma [10–20] %, tržni delež družbe Vattenfall je znašal [5–10] % oziroma [10–20] %, tržni delež družbe HOFOR pa [0–5] % oziroma [0–5] %. Večja konkurenta navedenih družb, za katera pravila o javnem naročanju ne veljajo, sta Vindenergi Danmark (tržni delež [40–50] % oziroma [40–50] %) in Energi Danmark (tržni delež [10–20] % oziroma [10–20] %). Tržni deleži na trgih DK1 in DK2 so bili na splošno v istem razponu (Ørsted [20–30] % na DK1 in [10–20] % na DK2 leta 2018, [20–30] % na DK1 in [10–20] % na DK2 leta 2019, Vattenfall [5–10] % na DK1 in [0–5] % na DK2 leta 2018, [10–20] % na DK1 in [0–5] % na DK2 leta 2019, HOFOR [0–5] % na DK1 in [5–10] % na DK2 leta 2019). Na relevantnem geografskem trgu, širšem od Danske, bi bili navedeni tržni deleži manjši. |
| --- | --- |

(42)

V letih 2018 in 2019 je bil tržni delež družbe Ørsted na skupnem trgu DK1-DK2 (glede na proizvodnjo) [20–30] % oziroma [10–20] %, tržni delež družbe Vattenfall je znašal [5–10] % oziroma [10–20] %, tržni delež družbe HOFOR pa [0–5] % oziroma [0–5] %. Večja konkurenta navedenih družb, za katera pravila o javnem naročanju ne veljajo, sta Vindenergi Danmark (tržni delež [40–50] % oziroma [40–50] %) in Energi Danmark (tržni delež [10–20] % oziroma [10–20] %). Tržni deleži na trgih DK1 in DK2 so bili na splošno v istem razponu (Ørsted [20–30] % na DK1 in [10–20] % na DK2 leta 2018, [20–30] % na DK1 in [10–20] % na DK2 leta 2019, Vattenfall [5–10] % na DK1 in [0–5] % na DK2 leta 2018, [10–20] % na DK1 in [0–5] % na DK2 leta 2019, HOFOR [0–5] % na DK1 in [5–10] % na DK2 leta 2019). Na relevantnem geografskem trgu, širšem od Danske, bi bili navedeni tržni deleži manjši.

| (43) | Uvoz in izvoz sta zelo pomembna značilnost danskega trga električne energije. Leta 2018 in 2019 je poraba električne energije znašala približno 33,5 TWh. Uvoz je leta 2018 predstavljal približno 45,6 % skupne porabe, medtem ko je nacionalna proizvodnja leta 2018 pokrivala 41 % porabe, leta 2019 pa 48 %. Pomemben je tudi izvoz, saj je v letih 2018 in 2019 znašal 73 % oziroma 62 % danske proizvodnje električne energije. |
| --- | --- |

(43)

Uvoz in izvoz sta zelo pomembna značilnost danskega trga električne energije. Leta 2018 in 2019 je poraba električne energije znašala približno 33,5 TWh. Uvoz je leta 2018 predstavljal približno 45,6 % skupne porabe, medtem ko je nacionalna proizvodnja leta 2018 pokrivala 41 % porabe, leta 2019 pa 48 %. Pomemben je tudi izvoz, saj je v letih 2018 in 2019 znašal 73 % oziroma 62 % danske proizvodnje električne energije.

| (44) | To kaže, kako močno je danski trg električne energije povezan s širšim geografskim trgom in kako velik je posledično konkurenčni pritisk, ki ga na danske proizvajalce prek čezmejnih povezovalnih daljnovodov izvajajo proizvajalci električne energije predvsem iz sosednjih držav. |
| --- | --- |

(44)

To kaže, kako močno je danski trg električne energije povezan s širšim geografskim trgom in kako velik je posledično konkurenčni pritisk, ki ga na danske proizvajalce prek čezmejnih povezovalnih daljnovodov izvajajo proizvajalci električne energije predvsem iz sosednjih držav.

| (45) | Kar zadeva veleprodajne promptne cene, se nordijske cene določajo na borzi Nord Pool. Povprečna cena na uro na promptnem trgu za območji DK1 in DK2 je bila leta 2019 38,50 EUR/MWh oziroma 39,84 EUR/MWh, kar je 13-odstotno znižanje na obeh območjih od leta 2018. Leta 2019 je bila cena na sistemu 38,94 EUR/MWh. Cena na nordijskem sistemu je fiktivna promptna cena, ki bi veljala, če bi bila celotna nordijska regija eno trgovalno območje. Na območju DK1 so cene na splošno nižje kot na območju DK2 zaradi razmeroma velike zmogljivosti nameščenih vetrnih elektrarn na območju DK1, kar prispeva k zniževanju cen. Leta 2019 je bila povprečna promptna cena na Norveškem 39,28 EUR/MWh, v Nemčiji 37,68 EUR/MWh in na Švedskem 38,79 EUR/MWh, kar je zelo podobno cenam na območjih DK1 in DK2. |
| --- | --- |

(45)

Kar zadeva veleprodajne promptne cene, se nordijske cene določajo na borzi Nord Pool. Povprečna cena na uro na promptnem trgu za območji DK1 in DK2 je bila leta 2019 38,50 EUR/MWh oziroma 39,84 EUR/MWh, kar je 13-odstotno znižanje na obeh območjih od leta 2018. Leta 2019 je bila cena na sistemu 38,94 EUR/MWh. Cena na nordijskem sistemu je fiktivna promptna cena, ki bi veljala, če bi bila celotna nordijska regija eno trgovalno območje. Na območju DK1 so cene na splošno nižje kot na območju DK2 zaradi razmeroma velike zmogljivosti nameščenih vetrnih elektrarn na območju DK1, kar prispeva k zniževanju cen. Leta 2019 je bila povprečna promptna cena na Norveškem 39,28 EUR/MWh, v Nemčiji 37,68 EUR/MWh in na Švedskem 38,79 EUR/MWh, kar je zelo podobno cenam na območjih DK1 in DK2.

| (46) | Na Danskem se s približno 6 % električne energije trguje na enotnem evropskem trgu znotraj dneva Xbid. Trg znotraj dneva temelji na neprekinjenem trgovanju, pri čemer se pri trgovanju plača ponujena cena, medtem ko trg za dan vnaprej temelji na dražbah z enotno poravnalno ceno. Trg znotraj dneva se uporablja za prilagajanje načrtov porabe in proizvodnje med drugim v zvezi s ponovno vzpostavitvijo izravnav portfelja. To pomeni, da se bo cena na trgu znotraj dneva za vsako uro začela pri promptni ceni in se nato dvignila ali spustila, če bo med trgovalnim oknom prišlo do nepredvidenih dogodkov. Leta 2019 je bila povprečna letna cena za trg znotraj dneva na območju DK1 35,1 EUR/MWh. Na območju DK2 je bila 36,7 EUR/MWh. Leta 2018 je bila povprečna cena na območju DK1 40,4 EUR/MWh in 41,9 EUR/MWh na območju DK2. |
| --- | --- |

(46)

Na Danskem se s približno 6 % električne energije trguje na enotnem evropskem trgu znotraj dneva Xbid. Trg znotraj dneva temelji na neprekinjenem trgovanju, pri čemer se pri trgovanju plača ponujena cena, medtem ko trg za dan vnaprej temelji na dražbah z enotno poravnalno ceno. Trg znotraj dneva se uporablja za prilagajanje načrtov porabe in proizvodnje med drugim v zvezi s ponovno vzpostavitvijo izravnav portfelja. To pomeni, da se bo cena na trgu znotraj dneva za vsako uro začela pri promptni ceni in se nato dvignila ali spustila, če bo med trgovalnim oknom prišlo do nepredvidenih dogodkov. Leta 2019 je bila povprečna letna cena za trg znotraj dneva na območju DK1 35,1 EUR/MWh. Na območju DK2 je bila 36,7 EUR/MWh. Leta 2018 je bila povprečna cena na območju DK1 40,4 EUR/MWh in 41,9 EUR/MWh na območju DK2.

| (47) | Nadaljnji izračuni, vključeni v prijavo (25), kažejo, da so cene na območjih DK1 in DK2 veliko večino časa enake kot na enem ali več sosednjih cenovnih območjih. Leta 2018 in 2019 so bile cene na območju DK1 94,8 % in 96,3 % časa enake kot na drugem cenovnem območju v regiji (DK2, SE3, SE4, NO2 in DE); cene na območju DK2 so bile 98,8 % in 98,6 % časa enake kot na drugem cenovnem območju v regiji (DK1, SE3, SE4, NO2 in DE). Poleg tega je korelacija med obema danskima območjema in nordijskim sistemom ter nemško veleprodajno ceno precej visoka, saj se je v obdobju 2017–2018 gibala med 64 % in 83 %. |
| --- | --- |

(47)

Nadaljnji izračuni, vključeni v prijavo (25), kažejo, da so cene na območjih DK1 in DK2 veliko večino časa enake kot na enem ali več sosednjih cenovnih območjih. Leta 2018 in 2019 so bile cene na območju DK1 94,8 % in 96,3 % časa enake kot na drugem cenovnem območju v regiji (DK2, SE3, SE4, NO2 in DE); cene na območju DK2 so bile 98,8 % in 98,6 % časa enake kot na drugem cenovnem območju v regiji (DK1, SE3, SE4, NO2 in DE). Poleg tega je korelacija med obema danskima območjema in nordijskim sistemom ter nemško veleprodajno ceno precej visoka, saj se je v obdobju 2017–2018 gibala med 64 % in 83 %.

25

| (48) | Danska ima zelo veliko zmogljivost na povezovalnih daljnovodih do sosednjih držav, ki ustreza približno 90 % največjega domačega povpraševanja. Tesno povezovanje Danske s sosednjimi državami pomeni, da ima Danska ločeno promptno tržno ceno za električno energijo na območjih DK1 in DK2 le približno 10 % časa. V preostalem času ima na območjih DK1 in DK2 skupno veleprodajno ceno z Norveško, Švedsko ali Nemčijo. |
| --- | --- |

(48)

Danska ima zelo veliko zmogljivost na povezovalnih daljnovodih do sosednjih držav, ki ustreza približno 90 % največjega domačega povpraševanja. Tesno povezovanje Danske s sosednjimi državami pomeni, da ima Danska ločeno promptno tržno ceno za električno energijo na območjih DK1 in DK2 le približno 10 % časa. V preostalem času ima na območjih DK1 in DK2 skupno veleprodajno ceno z Norveško, Švedsko ali Nemčijo.

| (49) | Komisija meni, da ti elementi kažejo na zelo močno konvergenco cen električne energije na Danskem s cenami v državah nordijske regije in v Nemčiji. |
| --- | --- |

(49)

Komisija meni, da ti elementi kažejo na zelo močno konvergenco cen električne energije na Danskem s cenami v državah nordijske regije in v Nemčiji.

3.2.4   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (50) | Naročniki imajo na trgu proizvodnje električne energije in veleprodajnem trgu na Danskem, na katerega se nanaša zahtevek, omejen tržni delež. |
| --- | --- |

(50)

Naročniki imajo na trgu proizvodnje električne energije in veleprodajnem trgu na Danskem, na katerega se nanaša zahtevek, omejen tržni delež.

| (51) | Visoka raven uvoza in izvoza električne energije v primerjavi z dansko proizvodnjo električne energije, skupaj z zmogljivostjo za medsebojno povezovanje s sosednjimi državami, kaže, da je trg električne energije in veleprodajni trg na Danskem v veliki meri povezan s širšim, nadnacionalnim trgom. Tudi če geografski trg ni nujno nadnacionalen, se z uvozom električne energije na Dansko v vsakem primeru v znatnem številu ur vsako leto izvaja konkurenčni pritisk na danske veleprodajne cene električne energije. |
| --- | --- |

(51)

Visoka raven uvoza in izvoza električne energije v primerjavi z dansko proizvodnjo električne energije, skupaj z zmogljivostjo za medsebojno povezovanje s sosednjimi državami, kaže, da je trg električne energije in veleprodajni trg na Danskem v veliki meri povezan s širšim, nadnacionalnim trgom. Tudi če geografski trg ni nujno nadnacionalen, se z uvozom električne energije na Dansko v vsakem primeru v znatnem številu ur vsako leto izvaja konkurenčni pritisk na danske veleprodajne cene električne energije.

| (52) | To dodatno potrjujejo podatki o veleprodajnih cenah, ki jih je predložil prijavitelj in ki kažejo, da so danske cene zelo podobne cenam na borzi Nord Pool in cenam v Nemčiji. |
| --- | --- |

(52)

To dodatno potrjujejo podatki o veleprodajnih cenah, ki jih je predložil prijavitelj in ki kažejo, da so danske cene zelo podobne cenam na borzi Nord Pool in cenam v Nemčiji.

| (53) | Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so dejavnosti proizvodnje in veleprodaje električne energije izpostavljene taki stopnji konkurence (na trgih, do katerih je dostop prost), da bo tudi ob odsotnosti discipline, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju iz Direktive 2014/25/EU, zagotovljeno pregledno in nediskriminatorno izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevnih dejavnosti na podlagi meril, ki naročniku omogočajo, da ugotovi, katera rešitev je v celoti ekonomsko najugodnejša. |
| --- | --- |

(53)

Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so dejavnosti proizvodnje in veleprodaje električne energije izpostavljene taki stopnji konkurence (na trgih, do katerih je dostop prost), da bo tudi ob odsotnosti discipline, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju iz Direktive 2014/25/EU, zagotovljeno pregledno in nediskriminatorno izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevnih dejavnosti na podlagi meril, ki naročniku omogočajo, da ugotovi, katera rešitev je v celoti ekonomsko najugodnejša.

| (54) | Glede na zgoraj preučene dejavnike lahko Komisija sklene, da je dejavnost proizvodnje in veleprodaje električne energije iz konvencionalnih virov in vetrnih polj na morju, za katero se na Danskem uporablja razpisni postopek, neposredno izpostavljena konkurenci na trgu, do katerega dostop ni omejen, v smislu člena 34(1) Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(54)

Glede na zgoraj preučene dejavnike lahko Komisija sklene, da je dejavnost proizvodnje in veleprodaje električne energije iz konvencionalnih virov in vetrnih polj na morju, za katero se na Danskem uporablja razpisni postopek, neposredno izpostavljena konkurenci na trgu, do katerega dostop ni omejen, v smislu člena 34(1) Direktive 2014/25/EU.

4.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (55) | Za namene tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava iz uvodnih izjav 11 do 53 izhaja, da sta proizvodnja in veleprodaja električne energije iz konvencionalnih virov in vetrnih polj na morju, za kateri se na Danskem uporablja razpisni postopek, izpostavljeni konkurenci na trgu, do katerega dostop ni omejen, v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU. Direktiva 2014/25/EU se zato ne bi smela več uporabljati za javna naročila, katerih namen je omogočiti izvajanje navedene dejavnosti na Danskem. |
| --- | --- |

(55)

Za namene tega sklepa in brez poseganja v uporabo konkurenčnega prava iz uvodnih izjav 11 do 53 izhaja, da sta proizvodnja in veleprodaja električne energije iz konvencionalnih virov in vetrnih polj na morju, za kateri se na Danskem uporablja razpisni postopek, izpostavljeni konkurenci na trgu, do katerega dostop ni omejen, v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU. Direktiva 2014/25/EU se zato ne bi smela več uporabljati za javna naročila, katerih namen je omogočiti izvajanje navedene dejavnosti na Danskem.

| (56) | Direktiva 2014/25/EU bi se morala še naprej uporabljati za javna naročila, katerih namen je omogočiti izvajanje dejavnosti, ki so izrecno izključene iz zahtevka. |
| --- | --- |

(56)

Direktiva 2014/25/EU bi se morala še naprej uporabljati za javna naročila, katerih namen je omogočiti izvajanje dejavnosti, ki so izrecno izključene iz zahtevka.

| (57) | Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju v obdobju od oktobra 2021 do marca 2022, kot je razvidno iz informacij, ki jih je predložil prijavitelj. Spremeni se lahko, če bi pomembne spremembe pravnega ali dejanskega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 34 Direktive 2014/25/EU niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(57)

Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju v obdobju od oktobra 2021 do marca 2022, kot je razvidno iz informacij, ki jih je predložil prijavitelj. Spremeni se lahko, če bi pomembne spremembe pravnega ali dejanskega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 34 Direktive 2014/25/EU niso več izpolnjeni.

| (58) | Opozoriti je treba, da člen 16 Direktive 2014/23/EU (26) določa izjemo od uporabe navedene direktive za koncesije, ki jih podelijo naročniki, če se v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU ugotovi, da je v državi članici, v kateri se bodo te koncesije izvajale, zadevna dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci v skladu s členom 34 navedene direktive. Ker je bilo sklenjeno, da je dejavnost proizvodnje in veleprodaje električne energije, na katero se nanaša zahtevek, izpostavljena konkurenci na trgu, do katerega dostop ni omejen, bodo koncesijske pogodbe, katerih namen je omogočiti izvajanje navedenih dejavnosti na Danskem, izključene s področja uporabe Direktive 2014/23/EU. |
| --- | --- |

(58)

Opozoriti je treba, da člen 16 Direktive 2014/23/EU (26) določa izjemo od uporabe navedene direktive za koncesije, ki jih podelijo naročniki, če se v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU ugotovi, da je v državi članici, v kateri se bodo te koncesije izvajale, zadevna dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci v skladu s členom 34 navedene direktive. Ker je bilo sklenjeno, da je dejavnost proizvodnje in veleprodaje električne energije, na katero se nanaša zahtevek, izpostavljena konkurenci na trgu, do katerega dostop ni omejen, bodo koncesijske pogodbe, katerih namen je omogočiti izvajanje navedenih dejavnosti na Danskem, izključene s področja uporabe Direktive 2014/23/EU.

26

| (59) | Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila – |
| --- | --- |

(59)

Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Edini člen

Direktiva 2014/25/EU se ne uporablja za naročila, ki jih oddajo naročniki ter katerih namen je omogočiti proizvodnjo in veleprodajo električne energije iz konvencionalnih in obnovljivih virov energije na Danskem, na katere se nanaša zahtevek, predložen v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU.

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 26. julija 2022

Za Komisijo

Thierry BRETON

član Komisije

---

(1)  
  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1804 z dne 10. oktobra 2016 o podrobnih pravilih za uporabo člena 34 in 35 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 275, 12.10.2016, str. 39).

2

(3)  Direktiva 2014/25/EU, uvodna izjava 44.

3

(4)  Prav tam.

4

(5)  Sodba z dne 27. aprila 2016, Österreichische Post AG/ Komisija, T-463/14, EU:T:2016:243, točka 28, in uvodna izjava 44 Direktive 2014/25/EU.

5

Österreichische Post AG/ Komisija

(6)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

6

(7)  To ne posega v oceno Komisije glede prenosa te direktive na Danskem.

7

(8)  Glej str. 28 prijave.

8

(9)  Zadeva COMP/M.4110 – E.ON/ENDESA z dne 25. aprila 2006, odstavek 10, str. 3.

9

(10)  Zadeva COMP/M.3696 – E.ON/MOL z dne 21. januarja 2005, odstavek 223, zadeva COMP/M.5467 – RWE/ESSENT z dne 23. junija 2009, odstavek 23.

10

(11)  Glej zadevo M.8660 Fortum/Uniper z dne 15. junija 2018, odstavek 18. Glej tudi COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, odstavki 9 do 12; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, odstavek 15; M.3268 – Sydkraft/Graninge, odstavka 19 in 20.

11

(12)  Glej zadevo M.8660 Fortum/Uniper z dne 15. junija 2018, odstavek 18. Glej tudi COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, odstavki 9 do 12; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, odstavek 15; M.3268 – Sydkraft/Graninge, odstavka 19 in 20.

12

(13)  C 2012/218/EU (UL L 114, 26.4.2012, str. 21), odstavki 36 do 40.

13

(14)  C 2012/539/EU (UL L 271, 5.10.2012, str. 4), odstavki 46 do 50.

14

(15)  C 2018/71/EU (UL L 12, 17.1.2018, str. 53), odstavki 19 do 23.

15

(16)  Glej zadevo M.8660 Fortum/Uniper z dne 15. junija 2018, odstavek 18.

16

(17)  Glej zadeve M.8660 Fortum/Uniper z dne 15. junija 2018, odstavek 18, in COMP/M.7927 – EPH/ENEL/SE, odstavki 9 do 12; COMP/M.6984 – EPH/Stredoslovenska Energetika, odstavek 15; M.3268 – Sydkraft/Graninge, odstavka 19 in 20.

17

(18)  Zadeve SA.40305, SA.43751, SA.45974 in SA.57858.

18

(19)  Glej odstavek 21 Izvedbenega sklepa Komisije 2018/71 z dne 12. decembra 2017 o izvzetju proizvodnje in veleprodaje električne energije na Nizozemskem iz uporabe Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 12, 17.1.2018, str. 53).

19

(20)  Odločba Komisije 2007/353/ES z dne 14. marca 2006 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanjem Sporazuma EGP (zadeva M.3868 DONG/ELSAM/Energi E2) (UL L 133, 25.5.2007, str. 24), odstavki 258 do 260.

20

(21)  Povzetek sklepa Komisije z dne 7. decembra 2018 v zvezi s postopkom na podlagi člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 54 Sporazuma EGP (zadeva AT.40461 DE/DK Povezovalni vod) (UL C 58, 14.2.2019, str. 7), odstavka 49 in 50.

21

DE/DK Povezovalni vod

(22)  Danski svet za konkurenco, DONG Energys anmodning om ophævelse af VPP tilsagn, 2014:

22

https://www.kfst.dk/media/13295/20140528-ikkefortrolig-afgoerelse-dong.pdf.

(23)  Odločba danskega sveta za konkurenco z dne 25. junija 2019; https://www.kfst.dk/media/54483/20190625-fusion-se-eniig.pdf.

23

(24)  Glej prijavo, odstavki 94 do 97.

24

(25)  Glej prijavo, odstavek 95.

25

(26)  Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

26

---

| 8.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/51 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/51

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2022/1377

z dne 4. avgusta 2022

o spremembi Priloge k Odločbi 2007/453/ES glede BSE-statusa Francije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 5507)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) ter zlasti člena 5(2), tretji pododstavek, Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 999/2001 določa, da je treba države članice, tretje države ali njihove regije (v nadaljnjem besedilu: „države ali regije“) glede na njihov status tveganja za bovino spongiformno encefalopatijo (BSE) uvrstiti v eno od treh kategorij: zanemarljivo tveganje za BSE, nadzorovano tveganje za BSE in nejasno tveganje za BSE. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 999/2001 določa, da je treba države članice, tretje države ali njihove regije (v nadaljnjem besedilu: „države ali regije“) glede na njihov status tveganja za bovino spongiformno encefalopatijo (BSE) uvrstiti v eno od treh kategorij: zanemarljivo tveganje za BSE, nadzorovano tveganje za BSE in nejasno tveganje za BSE.

| (2) | Člen 5(2) Uredbe (ES) št. 999/2001 določa, da se je mogoče odločati o ponovni presoji kategorizacije glede BSE na ravni Unije, če je Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) državo, ki je predložila vlogo, uvrstila v eno od navedenih treh kategorij glede BSE. |
| --- | --- |

(2)

Člen 5(2) Uredbe (ES) št. 999/2001 določa, da se je mogoče odločati o ponovni presoji kategorizacije glede BSE na ravni Unije, če je Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) državo, ki je predložila vlogo, uvrstila v eno od navedenih treh kategorij glede BSE.

| (3) | Odločba Komisije 2007/453/ES (2) vsebuje sezname v zvezi z BSE-statusom držav ali regij glede na njihovo tveganje za BSE v delih A, B in C Priloge k navedenemu aktu. Države ali regije, navedene v delu A navedene priloge, se štejejo za države z zanemarljivim tveganjem za BSE, države ali regije, navedene v delu B navedene priloge, se štejejo za države z nadzorovanim tveganjem za BSE, del C navedene priloge pa določa, da je treba države ali regije, ki niso navedene v delu A ali B, šteti za države ali regije z nejasnim tveganjem za BSE. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2007/453/ES (2) vsebuje sezname v zvezi z BSE-statusom držav ali regij glede na njihovo tveganje za BSE v delih A, B in C Priloge k navedenemu aktu. Države ali regije, navedene v delu A navedene priloge, se štejejo za države z zanemarljivim tveganjem za BSE, države ali regije, navedene v delu B navedene priloge, se štejejo za države z nadzorovanim tveganjem za BSE, del C navedene priloge pa določa, da je treba države ali regije, ki niso navedene v delu A ali B, šteti za države ali regije z nejasnim tveganjem za BSE.

| (4) | Francija je trenutno uvrščena v del B Priloge k Odločbi 2007/453/ES, tj. med države ali regije z nadzorovanim tveganjem za BSE. |
| --- | --- |

(4)

Francija je trenutno uvrščena v del B Priloge k Odločbi 2007/453/ES, tj. med države ali regije z nadzorovanim tveganjem za BSE.

| (5) | Generalna skupščina delegatov OIE je 24. maja 2022 sprejela Resolucijo št. 15 o priznavanju statusa držav članic v zvezi s tveganjem za bovino spongiformno encefalopatijo (3), ki je začela veljati 27. maja 2022. V skladu z Zoosanitarnim kodeksom za kopenske živali OIE navedena resolucija Francijo priznava kot državo z zanemarljivim tveganjem za BSE. Komisija je po ponovni presoji razmer na ravni Unije, ki izhaja iz Resolucije OIE št. 15, menila, da bi bilo treba novi BSE-status Francije, ki ga je določila OIE, upoštevati v Prilogi k Odločbi 2007/453/ES. |
| --- | --- |

(5)

Generalna skupščina delegatov OIE je 24. maja 2022 sprejela Resolucijo št. 15 o priznavanju statusa držav članic v zvezi s tveganjem za bovino spongiformno encefalopatijo (3), ki je začela veljati 27. maja 2022. V skladu z Zoosanitarnim kodeksom za kopenske živali OIE navedena resolucija Francijo priznava kot državo z zanemarljivim tveganjem za BSE. Komisija je po ponovni presoji razmer na ravni Unije, ki izhaja iz Resolucije OIE št. 15, menila, da bi bilo treba novi BSE-status Francije, ki ga je določila OIE, upoštevati v Prilogi k Odločbi 2007/453/ES.

| (6) | Seznam držav ali regij v Prilogi k Odločbi 2007/453/ES bi bilo zato treba spremeniti, tako da bi bila Francija navedena v delu A navedene priloge na seznamu držav ali regij z zanemarljivim tveganjem za BSE. |
| --- | --- |

(6)

Seznam držav ali regij v Prilogi k Odločbi 2007/453/ES bi bilo zato treba spremeniti, tako da bi bila Francija navedena v delu A navedene priloge na seznamu držav ali regij z zanemarljivim tveganjem za BSE.

| (7) | Prilogo k Odločbi 2007/453/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Prilogo k Odločbi 2007/453/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2007/453/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 4. avgusta 2022

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2007/453/ES z dne 29. junija 2007 o določitvi BSE-statusa držav članic ali tretjih držav ali njihovih regij v skladu z njihovim tveganjem BSE (UL L 172, 30.6.2007, str. 84).

2

(3)  https://www.woah.org/app/uploads/2022/05/a-r15-2022-bse-final-1.pdf

3

---

PRILOGA

Priloga k Odločbi 2007/453/ES se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA

SEZNAM DRŽAV ČLANIC ALI REGIJ

A.   Države ali regije z zanemarljivim tveganjem za BSE

Države članice

| — | Belgija |
| --- | --- |

—

Belgija

| — | Bolgarija |
| --- | --- |

—

Bolgarija

| — | Češka |
| --- | --- |

—

Češka

| — | Danska |
| --- | --- |

—

Danska

| — | Nemčija |
| --- | --- |

—

Nemčija

| — | Estonija |
| --- | --- |

—

Estonija

| — | Irska |
| --- | --- |

—

Irska

| — | Španija |
| --- | --- |

—

Španija

| — | Francija |
| --- | --- |

—

Francija

| — | Hrvaška |
| --- | --- |

—

Hrvaška

| — | Italija |
| --- | --- |

—

Italija

| — | Ciper |
| --- | --- |

—

Ciper

| — | Latvija |
| --- | --- |

—

Latvija

| — | Litva |
| --- | --- |

—

Litva

| — | Luksemburg |
| --- | --- |

—

Luksemburg

| — | Madžarska |
| --- | --- |

—

Madžarska

| — | Malta |
| --- | --- |

—

Malta

| — | Nizozemska |
| --- | --- |

—

Nizozemska

| — | Avstrija |
| --- | --- |

—

Avstrija

| — | Poljska |
| --- | --- |

—

Poljska

| — | Portugalska |
| --- | --- |

—

Portugalska

| — | Romunija |
| --- | --- |

—

Romunija

| — | Slovenija |
| --- | --- |

—

Slovenija

| — | Slovaška |
| --- | --- |

—

Slovaška

| — | Finska |
| --- | --- |

—

Finska

| — | Švedska |
| --- | --- |

—

Švedska

Regije držav članic
   (*1)

| — | Severna Irska |
| --- | --- |

—

Severna Irska

Države Evropskega združenja za prosto trgovino

| — | Islandija |
| --- | --- |

—

Islandija

| — | Lihtenštajn |
| --- | --- |

—

Lihtenštajn

| — | Norveška |
| --- | --- |

—

Norveška

| — | Švica |
| --- | --- |

—

Švica

Tretje države

| — | Argentina |
| --- | --- |

—

Argentina

| — | Avstralija |
| --- | --- |

—

Avstralija

| — | Brazilija |
| --- | --- |

—

Brazilija

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Čile |
| --- | --- |

—

Čile

| — | Kolumbija |
| --- | --- |

—

Kolumbija

| — | Kostarika |
| --- | --- |

—

Kostarika

| — | Indija |
| --- | --- |

—

Indija

| — | Izrael |
| --- | --- |

—

Izrael

| — | Japonska |
| --- | --- |

—

Japonska

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Namibija |
| --- | --- |

—

Namibija

| — | Nova Zelandija |
| --- | --- |

—

Nova Zelandija

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Paragvaj |
| --- | --- |

—

Paragvaj

| — | Peru |
| --- | --- |

—

Peru

| — | Srbija (*2) |
| --- | --- |

—

Srbija (*2)

| — | Singapur |
| --- | --- |

—

Singapur

| — | Združene države Amerike |
| --- | --- |

—

Združene države Amerike

| — | Urugvaj |
| --- | --- |

—

Urugvaj

B.   Države ali regije z nadzorovanim tveganjem za BSE

Države članice

| — | Grčija |
| --- | --- |

—

Grčija

Tretje države

| — | Mehika |
| --- | --- |

—

Mehika

| — | Nikaragva |
| --- | --- |

—

Nikaragva

| — | Južna Koreja |
| --- | --- |

—

Južna Koreja

| — | Tajvan |
| --- | --- |

—

Tajvan

| — | Združeno kraljestvo, z izjemo Severne Irske |
| --- | --- |

—

Združeno kraljestvo, z izjemo Severne Irske

C.   Države ali regije z nejasnim tveganjem za BSE

| — | Države ali regije, ki niso navedene v delih A ali B. |
| --- | --- |

—

Države ali regije, ki niso navedene v delih A ali B.

---

(*1)  V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo ter zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu za namene te priloge sklicevanja na države članice vključujejo Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko.

*1

(*2)  Kot je navedeno v členu 135 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (UL L 278, 18.10.2013, str. 16).“

*2

---

SMERNICE

| 8.8.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | L 206/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2022

SL

Uradni list Evropske unije

L 206/55

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2022/1378

z dne 28. julija 2022

o spremembi Smernice 2008/596/ES o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (ECB/2008/5) (ECB/2022/28)

Svet Evropske centralne banke je –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti tretje alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti tretje alinee člena 3.1 in členov 12.1 in 30.6 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Smernica 2008/596/ES Evropske centralne banke (ECB/2008/5) (1) ureja upravljanje deviznih rezerv Evropske centralne banke (ECB) s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, in pravno dokumentacijo za posle, ki vključujejo te rezerve. Na podlagi rednega pregleda navedene smernice je potrebnih več sprememb. |
| --- | --- |

(1)

Smernica 2008/596/ES Evropske centralne banke (ECB/2008/5) (1) ureja upravljanje deviznih rezerv Evropske centralne banke (ECB) s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, in pravno dokumentacijo za posle, ki vključujejo te rezerve. Na podlagi rednega pregleda navedene smernice je potrebnih več sprememb.

| (2) | Prvič, kadar nasprotne stranke ne spoštujejo veljavnih predpisov v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in/ali financiranja terorizma in/ali so vpletene v pranje denarja in/ali financiranje terorizma, bi morala ECB imeti možnost, da prekine okvirne pogodbe o neto izravnavi s temi nasprotnimi strankami, ki jih sklene od 1. avgusta 2022 ali ki jih sklene pred tem datumom in spremeni po njem. Tako bi upoštevali sedanjo prakso ECB v zvezi z drugimi okvirnimi pogodbami, ki jih ECB uporablja. Drugič, nasprotne stranke pri poslih, ki vključujejo devizne rezerve, bi morale biti zavezane k trajnemu spoštovanju vseh veljavnih sankcij, ki se naložijo na ravni Evropske unije in/ali Združenih narodov ali jih naloži drug pristojni organ. |
| --- | --- |

(2)

Prvič, kadar nasprotne stranke ne spoštujejo veljavnih predpisov v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in/ali financiranja terorizma in/ali so vpletene v pranje denarja in/ali financiranje terorizma, bi morala ECB imeti možnost, da prekine okvirne pogodbe o neto izravnavi s temi nasprotnimi strankami, ki jih sklene od 1. avgusta 2022 ali ki jih sklene pred tem datumom in spremeni po njem. Tako bi upoštevali sedanjo prakso ECB v zvezi z drugimi okvirnimi pogodbami, ki jih ECB uporablja. Drugič, nasprotne stranke pri poslih, ki vključujejo devizne rezerve, bi morale biti zavezane k trajnemu spoštovanju vseh veljavnih sankcij, ki se naložijo na ravni Evropske unije in/ali Združenih narodov ali jih naloži drug pristojni organ.

| (3) | Poleg tega je potrebnih več drugih prilagoditev operativne in tehnične narave. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je potrebnih več drugih prilagoditev operativne in tehnične narave.

| (4) | Zato je treba Smernico 2008/596/ES (ECB/2008/5) ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba Smernico 2008/596/ES (ECB/2008/5) ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Spremembe

Smernica 2008/596/ES (ECB/2008/5) se spremeni:

| 1. | v členu 1 se druga alinea nadomesti z naslednjim:

  „
  ‚evropske jurisdikcije‘ pomeni jurisdikcije vseh držav članic, ki so sprejele euro v skladu s Pogodbo, ter Dansko, Švedsko, Švico in Anglijo in Wales.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 1 se druga alinea nadomesti z naslednjim:

„
  ‚evropske jurisdikcije‘ pomeni jurisdikcije vseh držav članic, ki so sprejele euro v skladu s Pogodbo, ter Dansko, Švedsko, Švico in Anglijo in Wales.“;

| 2. | v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Za izvajanje poslov začasne prodaje, začasnega nakupa, nakupa/povratne prodaje in prodaje/povratnega nakupa, ki vključujejo devizne rezerve ECB, je treba skleniti naslednje standardne pogodbe v navedeni izdaji ali različici ali kateri koli novejši izdaji ali različici, ki jo odobri ECB:






  (a) | ‚EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli evropske jurisdikcije ter po pravu Severne Irske in Škotske; |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 3 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Za izvajanje poslov začasne prodaje, začasnega nakupa, nakupa/povratne prodaje in prodaje/povratnega nakupa, ki vključujejo devizne rezerve ECB, je treba skleniti naslednje standardne pogodbe v navedeni izdaji ali različici ali kateri koli novejši izdaji ali različici, ki jo odobri ECB:

(a)

‚EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli evropske jurisdikcije ter po pravu Severne Irske in Škotske;

| (b) | ‚Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem pravu Združenih držav Amerike ali pravu njihovih zveznih držav; in |
| --- | --- |

(b)

‚Bond Market Association Master Repurchase Agreement (September 1996 version)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem pravu Združenih držav Amerike ali pravu njihovih zveznih držav; in

| (c) | ‚TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli jurisdikcije, ki ni navedena v točki (a) ali (b).“; |
| --- | --- |

(c)

‚TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli jurisdikcije, ki ni navedena v točki (a) ali (b).“;

| 3. | v členu 3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Za izvajanje poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti zunaj organiziranega trga (OTC), ki vključujejo devizne rezerve ECB, je treba skleniti naslednje standardne pogodbe v navedeni izdaji ali različici ali kateri koli novejši izdaji ali različici, ki jo odobri ECB:






  (a) | ‚EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli evropske jurisdikcije; |
| --- | --- | --- |

3.

v členu 3 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Za izvajanje poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti zunaj organiziranega trga (OTC), ki vključujejo devizne rezerve ECB, je treba skleniti naslednje standardne pogodbe v navedeni izdaji ali različici ali kateri koli novejši izdaji ali različici, ki jo odobri ECB:

(a)

‚EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli evropske jurisdikcije;

| (b) | ‚1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem pravu Združenih držav Amerike ali pravu njihovih zveznih držav; in |
| --- | --- |

(b)

‚1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem pravu Združenih držav Amerike ali pravu njihovih zveznih držav; in

| (c) | ‚1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli jurisdikcije, ki ni navedena v točki (a) ali (b).“; |
| --- | --- |

(c)

‚1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version)‘ se uporablja za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli jurisdikcije, ki ni navedena v točki (a) ali (b).“;

| 4. | v členu 3 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

  „5.   Za depozitne posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB, z nasprotnimi strankami, ki: (i) so primerne za posle, navedene v odstavkih 2 in/ali 3, in (ii) so organizirane ali ustanovljene po pravu katere koli evropske jurisdikcije, razen Irske, se sklene standardna pogodba ‚EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)‘ ali katera koli njena novejša izdaja, ki jo odobri ECB. V primerih, ki ne spadajo v točki (i) in (ii), se za depozite, ki vključujejo devizne rezerve ECB, sklene okvirna pogodba o neto izravnavi, opredeljena v odstavku 7.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 3 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Za depozitne posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB, z nasprotnimi strankami, ki: (i) so primerne za posle, navedene v odstavkih 2 in/ali 3, in (ii) so organizirane ali ustanovljene po pravu katere koli evropske jurisdikcije, razen Irske, se sklene standardna pogodba ‚EBF Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)‘ ali katera koli njena novejša izdaja, ki jo odobri ECB. V primerih, ki ne spadajo v točki (i) in (ii), se za depozite, ki vključujejo devizne rezerve ECB, sklene okvirna pogodba o neto izravnavi, opredeljena v odstavku 7.“;

| 5. | v členu 3 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

  „6.   Vsaki standardni pogodbi, v okviru katere se izvajajo posli začasne prodaje, začasnega nakupa, nakupa/povratne prodaje, prodaje/povratnega nakupa in posojanja vrednostnih papirjev ter tristranski repo posli ali posli z izvedenimi finančnimi instrumenti zunaj organiziranega trga (OTC), ki vključujejo devizne rezerve ECB, je treba priložiti dokument v angleškem jeziku v obliki iz Priloge I (v nadaljnjem besedilu: ‚ECB Annex‘), ki postane sestavni del standardne pogodbe, razen če se ti posli izvajajo na podlagi standardne pogodbe ‚EBF Master Agreement for Financial Transactions‘.“; |
| --- | --- |

5.

v členu 3 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Vsaki standardni pogodbi, v okviru katere se izvajajo posli začasne prodaje, začasnega nakupa, nakupa/povratne prodaje, prodaje/povratnega nakupa in posojanja vrednostnih papirjev ter tristranski repo posli ali posli z izvedenimi finančnimi instrumenti zunaj organiziranega trga (OTC), ki vključujejo devizne rezerve ECB, je treba priložiti dokument v angleškem jeziku v obliki iz Priloge I (v nadaljnjem besedilu: ‚ECB Annex‘), ki postane sestavni del standardne pogodbe, razen če se ti posli izvajajo na podlagi standardne pogodbe ‚EBF Master Agreement for Financial Transactions‘.“;

| 6. | v členu 3, odstavek 7, se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

  „7.   Okvirna pogodba o neto izravnavi se sklene z vsemi nasprotnimi strankami, razen tistih: (i) s katerimi je ECB podpisala standardno pogodbo ‚EBF Master Agreement for Financial Transactions‘ in (ii) ki so organizirane ali ustanovljene po pravu katere koli evropske jurisdikcije, razen Irske, kakor sledi:“; |
| --- | --- |

6.

v členu 3, odstavek 7, se uvodno besedilo nadomesti z naslednjim:

„7.   Okvirna pogodba o neto izravnavi se sklene z vsemi nasprotnimi strankami, razen tistih: (i) s katerimi je ECB podpisala standardno pogodbo ‚EBF Master Agreement for Financial Transactions‘ in (ii) ki so organizirane ali ustanovljene po pravu katere koli evropske jurisdikcije, razen Irske, kakor sledi:“;

| 7. | v členu 3 se doda naslednji odstavek 9:

  „9.   Vse okvirne pogodbe, ki jih ECB sklene od 1. avgusta 2022 ali ki jih sklene pred tem datumom in spremeni po njem, morajo vsebovati izjavo vsake nasprotne stranke, da ta trajno: (a) spoštuje z vseh pomembnih vidikov vse veljavne predpise (vključno z navodili pristojnih organov) v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma; (b) ni vpletena v pranje denarja in/ali financiranje terorizma ter (c) spoštuje vse veljavne omejevalne ukrepe (običajno poimenovani: sankcije), ki se sprejmejo na ravni Evropske unije in/ali Združenih narodov ali jih naloži drug pristojni organ.“. |
| --- | --- |

7.

v členu 3 se doda naslednji odstavek 9:

„9.   Vse okvirne pogodbe, ki jih ECB sklene od 1. avgusta 2022 ali ki jih sklene pred tem datumom in spremeni po njem, morajo vsebovati izjavo vsake nasprotne stranke, da ta trajno: (a) spoštuje z vseh pomembnih vidikov vse veljavne predpise (vključno z navodili pristojnih organov) v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma; (b) ni vpletena v pranje denarja in/ali financiranje terorizma ter (c) spoštuje vse veljavne omejevalne ukrepe (običajno poimenovani: sankcije), ki se sprejmejo na ravni Evropske unije in/ali Združenih narodov ali jih naloži drug pristojni organ.“.

Člen 2

Začetek učinkovanja

1.   Ta smernica začne učinkovati na dan, ko so o njej uradno obveščene nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro.

2.   Centralne banke Eurosistema ravnajo v skladu s to smernico od 1. avgusta 2022.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica je naslovljena na vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 28. julija 2022

Za Svet ECB

predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Smernica 2008/596/ES Evropske centralne banke z dne 20. junija 2008 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (ECB/2008/5) (UL L 192, 19.7.2008, str. 63).

1

---

PRILOGA

Priloga I k Smernici 2008/596/ES (ECB/2008/5) se nadomesti z naslednjim:

„
  ECB ANNEX

| 1. | The provisions of this Annex shall be supplemental terms and conditions applying to [name the standard agreement to which this Annex applies] dated [date of agreement] (the “Agreement”) between the European Central Bank (the “ECB”) and [name of counterparty] (the “Counterparty”). The provisions of this Annex shall be annexed to, incorporated in and form an integral part of the Agreement. If and to the extent that any provisions of the Agreement (other than the provisions of this Annex) or the ECB Master Netting Agreement dated as of [date] (the “Master Netting Agreement”) between the ECB and the Counterparty, including any other supplemental terms and conditions, annex or schedule to the Agreement, contain provisions inconsistent with or to the same or similar effect as the provisions of this Annex, the provisions of this Annex shall prevail and apply in place of those provisions. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Except as required by law or regulation, the Counterparty agrees that it shall keep confidential, and under no circumstances disclose to a third party, any information or advice furnished by the ECB or any information concerning the ECB obtained by the Counterparty as a result of it being a party to the Agreement, including without limitation information regarding the existence or terms of the Agreement (including this Annex) or the relationship between the Counterparty and the ECB created thereby, nor shall the Counterparty use the name of the ECB in any advertising or promotional material. |
| --- | --- |

2.

| 3. | The Counterparty agrees to notify the ECB in writing as soon as reasonably practicable of: (i) any consolidation or amalgamation with, or merger with or into, or transfer of all or substantially all of its assets to, another entity; (ii) the appointment of any liquidator, receiver, administrator or analogous officer or the commencement of any procedure for the winding-up or reorganisation of the Counterparty or any other analogous procedure; or (iii) a change in the Counterparty’s name. |
| --- | --- |

3.

| 4. | There shall be no waiver by the ECB of immunity from suit or the jurisdiction of any court, or any relief against the ECB by way of injunction, order for specific performance or for recovery of any property of the ECB or attachment of its assets (whether before or after judgment), in every case to the fullest extent permitted by applicable law. |
| --- | --- |

4.

| 5. | There shall not apply in relation to the ECB any event of default or other provision of any kind in which reference is made to the bankruptcy, insolvency or other analogous event of the ECB. |
| --- | --- |

5.

| 6. | The Counterparty agrees that it has entered into the Agreement (including this Annex) as principal and not as agent for any other entity and that it shall enter into all transactions as principal.“. |
| --- | --- |

6.

---