# Euroopa Liidu L 196/2022

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 196 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 65. aastakäik25. juuli 2022 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 196

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

65. aastakäik25. juuli 2022

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1288, 6. aprill 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2088 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks põhimõttega ei kahjusta oluliselt seotud teabe sisu ja esitamise üksikasjad, kestlikkuse näitajate ja kestlikkusele avalduva negatiivse mõjuga seotud teabe sisu, metoodika ja esitusviis ning keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise ja kestliku investeerimise eesmärkidega seotud teabe sisu ja esitusviis lepingueelsetes dokumentides, veebisaitidel ja perioodilistes aruannetes (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1289, 18. juuli 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Hrušovský lepník (KGT) | 73 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2022/1290, 22. juuli 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate ametoktradiini, kloromekvaadi, dodiini, nikotiini, profenofossi ja Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) isolaadi BV-0004 jääkide piirnormidega (
  1
  ) | 74 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1291, 22. juuli 2022, millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Mozzarella (GTT) | 115 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1292, 22. juuli 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/1976, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 119 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2022/1293, 17. juuni 2022, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni 12. ministrite konverentsil | 121 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2022/1294, 19. juuli 2022, millega nimetatakse ametisse Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks läbi viidava Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Iraq) missiooni juht (EUAM Iraq/1/2022) | 123 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2022/1295, 19. juuli 2022, millega uuendatakse Vahemerel läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR MED IRINI) volitusi (EUNAVFOR MED IRINI/3/2022) | 125 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1296, 1. juuli 2022, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse toornafta ja maagaasi ammutamiseks Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 4485 all)

   (
  1
  ) | 126 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1297, 22. juuli 2022, Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 5113 all)

   (
  1
  ) | 134 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1298, 22. juuli 2022, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/43/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 5118 all)

   (
  1
  ) | 138 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2022/1288, 6. aprill 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2088 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks põhimõttega ei kahjusta oluliselt seotud teabe sisu ja esitamise üksikasjad, kestlikkuse näitajate ja kestlikkusele avalduva negatiivse mõjuga seotud teabe sisu, metoodika ja esitusviis ning keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise ja kestliku investeerimise eesmärkidega seotud teabe sisu ja esitusviis lepingueelsetes dokumentides, veebisaitidel ja perioodilistes aruannetes (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1289, 18. juuli 2022, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Hrušovský lepník (KGT)

73

*

Komisjoni määrus (EL) 2022/1290, 22. juuli 2022, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate ametoktradiini, kloromekvaadi, dodiini, nikotiini, profenofossi ja Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) isolaadi BV-0004 jääkide piirnormidega (
  1
  )

Spodoptera exigua

1

74

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1291, 22. juuli 2022, millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis Mozzarella (GTT)

115

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2022/1292, 22. juuli 2022, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/1976, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

119

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2022/1293, 17. juuni 2022, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni 12. ministrite konverentsil

121

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2022/1294, 19. juuli 2022, millega nimetatakse ametisse Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks läbi viidava Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Iraq) missiooni juht (EUAM Iraq/1/2022)

123

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2022/1295, 19. juuli 2022, millega uuendatakse Vahemerel läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR MED IRINI) volitusi (EUNAVFOR MED IRINI/3/2022)

125

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1296, 1. juuli 2022, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse toornafta ja maagaasi ammutamiseks Rumeenias
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 4485 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 4485 all)

1

126

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1297, 22. juuli 2022, Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 5113 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 5113 all)

1

134

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2022/1298, 22. juuli 2022, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/43/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 5118 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 5118 all)

1

138

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2022/1288,

6. aprill 2022,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2088 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ seotud teabe sisu ja esitamise üksikasjad, kestlikkuse näitajate ja kestlikkusele avalduva negatiivse mõjuga seotud teabe sisu, metoodika ja esitusviis ning keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise ja kestliku investeerimise eesmärkidega seotud teabe sisu ja esitusviis lepingueelsetes dokumentides, veebisaitidel ja perioodilistes aruannetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/2088, mis käsitleb kestlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris, (1) eriti selle artikli 2a lõiget 3, artikli 4 lõike 6 kolmandat lõiku, artikli 4 lõike 7 teist lõiku, artikli 8 lõike 3 neljandat lõiku, artikli 8 lõike 4 neljandat lõiku, artikli 9 lõike 5 neljandat lõiku, artikli 9 lõike 6 neljandat lõiku, artikli 10 lõike 2 neljandat lõiku, artikli 11 lõike 4 neljandat lõiku ja artikli 11 lõike 5 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kestlikkust käsitleva teabe avalikustamine finantsteenuste sektoris peaks olema piisavalt selge, kokkuvõtlik ja silmapaistev, et lõppinvestoritel oleks võimalik teha teadlikke otsuseid. Selleks peaks lõppinvestoritel olema juurdepääs usaldusväärsetele andmetele, mida nad saavad õigel ajal ja tõhusalt kasutada ja analüüsida. Seepärast tuleks sellise teabe sisu ja esitusviis läbi vaadata ja seda muuta kooskõlas määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 2 osutatud direktiivide, määruste ja siseriiklike õigusnormidega. Lisaks tuleks sätestada eeskirjad, mis käsitlevad kõnealuse teabe avaldamist veebisaitidel, kui selline avaldamine on nõutav määrusega (EL) 2019/2088. |
| --- | --- |

(1)

Kestlikkust käsitleva teabe avalikustamine finantsteenuste sektoris peaks olema piisavalt selge, kokkuvõtlik ja silmapaistev, et lõppinvestoritel oleks võimalik teha teadlikke otsuseid. Selleks peaks lõppinvestoritel olema juurdepääs usaldusväärsetele andmetele, mida nad saavad õigel ajal ja tõhusalt kasutada ja analüüsida. Seepärast tuleks sellise teabe sisu ja esitusviis läbi vaadata ja seda muuta kooskõlas määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 2 osutatud direktiivide, määruste ja siseriiklike õigusnormidega. Lisaks tuleks sätestada eeskirjad, mis käsitlevad kõnealuse teabe avaldamist veebisaitidel, kui selline avaldamine on nõutav määrusega (EL) 2019/2088.

| (2) | Kui kestlikkust käsitlev teave avalikustatakse finantstoodete kohta, mille puhul kasutatakse võrdlusalusena indeksite kogumit, peaks asjaomase teabe sisu ja esitusviis andma lõppinvestoritele põhjaliku ülevaate nende finantstoodete omadustest. Seepärast on vaja, et kestlikkust käsitleva teabe avalikustamisel indeksi kohta, mis on määratud võrdlusaluseks ja mis koosneb indeksite kogumist, hõlmaks see teave nii kogumit kui ka iga indeksit selles kogumis. |
| --- | --- |

(2)

Kui kestlikkust käsitlev teave avalikustatakse finantstoodete kohta, mille puhul kasutatakse võrdlusalusena indeksite kogumit, peaks asjaomase teabe sisu ja esitusviis andma lõppinvestoritele põhjaliku ülevaate nende finantstoodete omadustest. Seepärast on vaja, et kestlikkust käsitleva teabe avalikustamisel indeksi kohta, mis on määratud võrdlusaluseks ja mis koosneb indeksite kogumist, hõlmaks see teave nii kogumit kui ka iga indeksit selles kogumis.

| (3) | Nende lõppinvestorite jaoks, kes on huvitatud finantsturu osaliste ja finantsnõustajate kestlikkusest, on oluline, et teave, mida finantsturu osalised esitavad oma investeerimisotsuste põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele ja finantsnõustajad oma investeerimis- või kindlustusnõustamise põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele, oleks kõikehõlmav. Selline teave peaks seega hõlmama nii otseseid kui ka kaudseid investeeringuid varadesse. |
| --- | --- |

(3)

Nende lõppinvestorite jaoks, kes on huvitatud finantsturu osaliste ja finantsnõustajate kestlikkusest, on oluline, et teave, mida finantsturu osalised esitavad oma investeerimisotsuste põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele ja finantsnõustajad oma investeerimis- või kindlustusnõustamise põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele, oleks kõikehõlmav. Selline teave peaks seega hõlmama nii otseseid kui ka kaudseid investeeringuid varadesse.

| (4) | Tuleb tagada, et avalikustatud teavet oleks lihtne võrrelda ja et näitajad, mis kajastavad investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele, oleksid kergesti arusaadavad. Selline võrreldavus ja arusaadavus paraneks, kui eristataks ühelt poolt neid põhilise negatiivse mõju näitajaid, mis osutavad alati põhilise negatiivse mõju olemasolule, ja teiselt poolt täiendavaid näitajaid, mis osutavad negatiivse mõju olemasolule kestlikkusteguritele, mis on finantsturu osaliste jaoks esmatähtsad. Tähtis on siiski tagada, et investeerimisotsuste negatiivset mõju kliimale või muudele keskkonnaga seotud kestlikkusteguritele peetakse sama oluliseks kui investeerimisotsuste negatiivset mõju sotsiaalsetele, töötajatega seonduvatele, inimõiguste kaitse ning korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase võitlusega seotud kestlikkusteguritele. Täiendavad põhilise negatiivse mõju näitajad peaksid seega olema seotud vähemalt ühega neist teguritest. Selleks et tagada kooskõla muu avalikustatava kestlikkust käsitleva teabega, tuleks põhilise negatiivse mõju näitajate puhul kasutada vajaduse korral standarditud parameetreid ning need peaksid põhinema komisjoni delegeeritud määrustes (EL) 2020/1818 (2) ja (EL) 2021/2139 (3) kasutatud näitajatel. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb tagada, et avalikustatud teavet oleks lihtne võrrelda ja et näitajad, mis kajastavad investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele, oleksid kergesti arusaadavad. Selline võrreldavus ja arusaadavus paraneks, kui eristataks ühelt poolt neid põhilise negatiivse mõju näitajaid, mis osutavad alati põhilise negatiivse mõju olemasolule, ja teiselt poolt täiendavaid näitajaid, mis osutavad negatiivse mõju olemasolule kestlikkusteguritele, mis on finantsturu osaliste jaoks esmatähtsad. Tähtis on siiski tagada, et investeerimisotsuste negatiivset mõju kliimale või muudele keskkonnaga seotud kestlikkusteguritele peetakse sama oluliseks kui investeerimisotsuste negatiivset mõju sotsiaalsetele, töötajatega seonduvatele, inimõiguste kaitse ning korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase võitlusega seotud kestlikkusteguritele. Täiendavad põhilise negatiivse mõju näitajad peaksid seega olema seotud vähemalt ühega neist teguritest. Selleks et tagada kooskõla muu avalikustatava kestlikkust käsitleva teabega, tuleks põhilise negatiivse mõju näitajate puhul kasutada vajaduse korral standarditud parameetreid ning need peaksid põhinema komisjoni delegeeritud määrustes (EL) 2020/1818 (2) ja (EL) 2021/2139 (3) kasutatud näitajatel.

| (5) | Et veelgi parandada avalikustatava teabe võrreldavust, peaks teave põhilise negatiivse mõju kohta olema seotud aruandlusperioodidega, mis kestavad eelnenud aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini, ning see tuleks avaldada iga aasta 30. juuniks. On siiski võimalik, et finantsturu osaliste investeeringuportfellid muutuvad selliste aruandlusperioodide jooksul korrapäraselt. Seetõttu tuleks põhiline negatiivne mõju kindlaks teha vähemalt neljal konkreetsel kuupäeval asjaomase aruandlusperioodi jooksul ning igal aastal tuleks avalikustada keskmine tulemus. Tagamaks, et investorid saavad võrrelda, kuidas finantsturu osalised on aja jooksul põhilist negatiivset mõju arvesse võtnud, peaksid finantsturu osalised esitama võimaluse korral oma varasemate aruannete aastapõhise võrdluse vähemalt viie eelmise aruandlusperioodi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Et veelgi parandada avalikustatava teabe võrreldavust, peaks teave põhilise negatiivse mõju kohta olema seotud aruandlusperioodidega, mis kestavad eelnenud aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini, ning see tuleks avaldada iga aasta 30. juuniks. On siiski võimalik, et finantsturu osaliste investeeringuportfellid muutuvad selliste aruandlusperioodide jooksul korrapäraselt. Seetõttu tuleks põhiline negatiivne mõju kindlaks teha vähemalt neljal konkreetsel kuupäeval asjaomase aruandlusperioodi jooksul ning igal aastal tuleks avalikustada keskmine tulemus. Tagamaks, et investorid saavad võrrelda, kuidas finantsturu osalised on aja jooksul põhilist negatiivset mõju arvesse võtnud, peaksid finantsturu osalised esitama võimaluse korral oma varasemate aruannete aastapõhise võrdluse vähemalt viie eelmise aruandlusperioodi kohta.

| (6) | Finantsturu osalisi, kes võtavad asjaomasel kalendriaastal põhilist negatiivset mõju esimest korda arvesse, tuleks kohelda asjakohaselt, kuid samal ajal tuleks ka tagada, et lõppinvestorid saavad enne investeerimisotsuste tegemist piisavalt teavet. Seepärast peaksid sellised finantsturu osalised avalikustama teabe kavandatud meetmete või järgmiseks aruandlusperioodiks seatud eesmärkide kohta, millega püütakse kindlakstehtud põhilist negatiivset mõju vältida või vähendada. Samal põhjusel peaksid nad avalikustama ka teabe oma tegevuspõhimõtete kohta, millest nad juhinduvad kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kindlakstegemisel ja prioriseerimisel, ja rahvusvaheliste standardite kohta, mida nad järgmisel aruandlusperioodil kohaldavad. |
| --- | --- |

(6)

Finantsturu osalisi, kes võtavad asjaomasel kalendriaastal põhilist negatiivset mõju esimest korda arvesse, tuleks kohelda asjakohaselt, kuid samal ajal tuleks ka tagada, et lõppinvestorid saavad enne investeerimisotsuste tegemist piisavalt teavet. Seepärast peaksid sellised finantsturu osalised avalikustama teabe kavandatud meetmete või järgmiseks aruandlusperioodiks seatud eesmärkide kohta, millega püütakse kindlakstehtud põhilist negatiivset mõju vältida või vähendada. Samal põhjusel peaksid nad avalikustama ka teabe oma tegevuspõhimõtete kohta, millest nad juhinduvad kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kindlakstegemisel ja prioriseerimisel, ja rahvusvaheliste standardite kohta, mida nad järgmisel aruandlusperioodil kohaldavad.

| (7) | Lõppinvestoritel peaks elukohaliikmesriigist olenemata olema võimalik võrrelda kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kohta avalikustatud teavet. Finantsturu osalised peaksid seetõttu esitama avalikustatava teabe kokkuvõtte nii rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles kui ka ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus asjaomaste finantsturu osaliste finantstooted on kättesaadavaks tehtud. |
| --- | --- |

(7)

Lõppinvestoritel peaks elukohaliikmesriigist olenemata olema võimalik võrrelda kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kohta avalikustatud teavet. Finantsturu osalised peaksid seetõttu esitama avalikustatava teabe kokkuvõtte nii rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles kui ka ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus asjaomaste finantsturu osaliste finantstooted on kättesaadavaks tehtud.

| (8) | Finantsnõustajad kasutavad finantsturu osaliste esitatud teavet kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kohta. Finantsnõustajate esitatud teabes selle kohta, kas ja kuidas nad võtavad investeerimis- või kindlustusnõustamisel arvesse kestlikkusteguritele avalduvat põhilist negatiivset mõju, tuleks seetõttu selgelt kirjeldada, kuidas finantsturu osalistelt saadud teavet töödeldakse ja kuidas see integreeritakse investeerimis- või kindlustusnõustamisse. Kui finantsnõustajad tuginevad seoses kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõjuga kriteeriumidele või künnisväärtustele, mida kasutatakse finantstoodete valimiseks või nende kohta nõu andmiseks, peaksid nad eelkõige need kriteeriumid või künnised avaldama. |
| --- | --- |

(8)

Finantsnõustajad kasutavad finantsturu osaliste esitatud teavet kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kohta. Finantsnõustajate esitatud teabes selle kohta, kas ja kuidas nad võtavad investeerimis- või kindlustusnõustamisel arvesse kestlikkusteguritele avalduvat põhilist negatiivset mõju, tuleks seetõttu selgelt kirjeldada, kuidas finantsturu osalistelt saadud teavet töödeldakse ja kuidas see integreeritakse investeerimis- või kindlustusnõustamisse. Kui finantsnõustajad tuginevad seoses kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõjuga kriteeriumidele või künnisväärtustele, mida kasutatakse finantstoodete valimiseks või nende kohta nõu andmiseks, peaksid nad eelkõige need kriteeriumid või künnised avaldama.

| (9) | CO2 jalajälje näitajad ei ole veel täielikult välja töötatud. Finantsturu osalised, kes viitavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 2 punkti d kohaselt oma ettevõtja tasandil avalikustatavas teabes sellele, mil määral järgitakse nende finantstoodete puhul ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe eesmärke, peaksid seetõttu tuginema sellise teabe avalikustamisel tulevikku suunatud kliimastsenaariumidele. |
| --- | --- |

(9)

CO2 jalajälje näitajad ei ole veel täielikult välja töötatud. Finantsturu osalised, kes viitavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 2 punkti d kohaselt oma ettevõtja tasandil avalikustatavas teabes sellele, mil määral järgitakse nende finantstoodete puhul ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe eesmärke, peaksid seetõttu tuginema sellise teabe avalikustamisel tulevikku suunatud kliimastsenaariumidele.

| (10) | Üks viis, kuidas finantstooted saavad edendada keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi, on võtta arvesse investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju. Kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul tuleb teabe avalikustamisel seoses põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ arvesse võtta ka määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõigetes 6 ja 7 osutatud negatiivse mõjuga seotud kestlikkuse näitajaid. Seepärast peaksid finantsturu osalised kestlikkust käsitleva teabe avalikustamisel märkima, kuidas nad võtavad kõnealuste finantstoodete puhul arvesse oma investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele. |
| --- | --- |

(10)

Üks viis, kuidas finantstooted saavad edendada keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi, on võtta arvesse investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju. Kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul tuleb teabe avalikustamisel seoses põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ arvesse võtta ka määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõigetes 6 ja 7 osutatud negatiivse mõjuga seotud kestlikkuse näitajaid. Seepärast peaksid finantsturu osalised kestlikkust käsitleva teabe avalikustamisel märkima, kuidas nad võtavad kõnealuste finantstoodete puhul arvesse oma investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele.

| (11) | Vastavalt määruse (EL) 2019/2088 artikli 10 lõike 1 teisele lõigule peavad finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavad finantstooted, avalikustama need omadused ilma lõppinvestoreid eksitamata. See tähendab, et finantsturu osalised ei tohiks avalikustada kestlikkust käsitlevat teavet – sealhulgas toodete liigitamise kaudu – viisil, mis ei kajasta seda, kuidas finantstoode neid keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi tulemuslikult edendab. Seetõttu peaksid finantsturu osalised avalikustama ainult need alusvara valiku kriteeriumid, mis on investeerimisotsuste tegemisel siduvad, kuid mitte need kriteeriumid, mida nad võivad oma äranägemisel eirata või tühistada. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt määruse (EL) 2019/2088 artikli 10 lõike 1 teisele lõigule peavad finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavad finantstooted, avalikustama need omadused ilma lõppinvestoreid eksitamata. See tähendab, et finantsturu osalised ei tohiks avalikustada kestlikkust käsitlevat teavet – sealhulgas toodete liigitamise kaudu – viisil, mis ei kajasta seda, kuidas finantstoode neid keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi tulemuslikult edendab. Seetõttu peaksid finantsturu osalised avalikustama ainult need alusvara valiku kriteeriumid, mis on investeerimisotsuste tegemisel siduvad, kuid mitte need kriteeriumid, mida nad võivad oma äranägemisel eirata või tühistada.

| (12) | Keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavaid finantstooteid võib kasutada selleks, et investeerida mitmesugustesse alusvaradesse, millest mõned ise ei pruugi kvalifitseeruda kestlikeks investeeringuteks ega toetada finantstootega edendatavaid konkreetseid keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi. Sellised investeeringud on näiteks riskimaandamisinstrumendid, mitmekesistamise eesmärgil tehtud kontrollimata investeeringud, investeeringud, mille kohta puuduvad andmed, või täiendava likviidsuse eesmärgil hoitav raha. Seepärast peaksid selliseid finantstooteid kättesaadavaks tegevad finantsturu osalised olema täielikult läbipaistvad seoses alusinvesteeringute jaotamisega nende investeeringukategooriate vahel. |
| --- | --- |

(12)

Keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavaid finantstooteid võib kasutada selleks, et investeerida mitmesugustesse alusvaradesse, millest mõned ise ei pruugi kvalifitseeruda kestlikeks investeeringuteks ega toetada finantstootega edendatavaid konkreetseid keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi. Sellised investeeringud on näiteks riskimaandamisinstrumendid, mitmekesistamise eesmärgil tehtud kontrollimata investeeringud, investeeringud, mille kohta puuduvad andmed, või täiendava likviidsuse eesmärgil hoitav raha. Seepärast peaksid selliseid finantstooteid kättesaadavaks tegevad finantsturu osalised olema täielikult läbipaistvad seoses alusinvesteeringute jaotamisega nende investeeringukategooriate vahel.

| (13) | Finantstooted võivad edendada keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi mitmel viisil, sealhulgas lepingueelsetes või perioodilistes dokumentides, toote nimes või investeerimisstrateegiat käsitlevates turundusmaterjalides, finantstoodete standardites, järgitavates märgistes või automaatse registreerimise tingimustes. Selleks et tagada edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste võrreldavus ja arusaadavus, peaksid finantsturu osalised, kes teevad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavad finantstooted kättesaadavaks, kinnitama teavet keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise kohta määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 2 (lepingueelse ja perioodilise teabe avalikustamise kohta) osutatud dokumentide või teabe lisades. |
| --- | --- |

(13)

Finantstooted võivad edendada keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi mitmel viisil, sealhulgas lepingueelsetes või perioodilistes dokumentides, toote nimes või investeerimisstrateegiat käsitlevates turundusmaterjalides, finantstoodete standardites, järgitavates märgistes või automaatse registreerimise tingimustes. Selleks et tagada edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste võrreldavus ja arusaadavus, peaksid finantsturu osalised, kes teevad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavad finantstooted kättesaadavaks, kinnitama teavet keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise kohta määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 2 (lepingueelse ja perioodilise teabe avalikustamise kohta) osutatud dokumentide või teabe lisades.

| (14) | Keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavatel finantstoodetel on erinevad kestlikkusega seotud eesmärgid. Seepärast peaksid finantsturu osalised juhul, kui kõnealused finantstooted taotlevad osaliselt kestlikku investeerimist, kinnitama seda asjaolu määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 2 (lepingueelse ja perioodilise teabe avalikustamise kohta) osutatud dokumentide või teabe lisades, et lõppinvestorid mõistaksid kestlikkuse eri tasemeid ja teeksid kestlikkuse seisukohast teadlikke investeerimisotsuseid. |
| --- | --- |

(14)

Keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavatel finantstoodetel on erinevad kestlikkusega seotud eesmärgid. Seepärast peaksid finantsturu osalised juhul, kui kõnealused finantstooted taotlevad osaliselt kestlikku investeerimist, kinnitama seda asjaolu määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 2 (lepingueelse ja perioodilise teabe avalikustamise kohta) osutatud dokumentide või teabe lisades, et lõppinvestorid mõistaksid kestlikkuse eri tasemeid ja teeksid kestlikkuse seisukohast teadlikke investeerimisotsuseid.

| (15) | Kuigi kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodetega tuleks teha ainult kestlikke investeeringuid, võib selliste toodetega teha teataval määral ka muid investeeringuid, kui see on valdkondlike eeskirjade kohaselt nõutav. Seepärast on asjakohane nõuda kõigi muude investeeringute summa ja eesmärgi avalikustamist, et oleks võimalik kontrollida, kas need investeeringud ei takista finantstoote kestliku investeerimise eesmärgi saavutamist. |
| --- | --- |

(15)

Kuigi kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodetega tuleks teha ainult kestlikke investeeringuid, võib selliste toodetega teha teataval määral ka muid investeeringuid, kui see on valdkondlike eeskirjade kohaselt nõutav. Seepärast on asjakohane nõuda kõigi muude investeeringute summa ja eesmärgi avalikustamist, et oleks võimalik kontrollida, kas need investeeringud ei takista finantstoote kestliku investeerimise eesmärgi saavutamist.

| (16) | Paljud finantstooted tuginevad keskkonnaalastel või sotsiaalsetel kriteeriumidel põhinevatele välistamisstrateegiatele. Lõppinvestoritele tuleks anda teavet, mida on vaja, et hinnata selliste kriteeriumide mõju investeerimisotsustele ja selliste välistamisstrateegiate mõju tulemuseks oleva portfelli koosseisule. Turutava näitab, et mõnda välistamisstrateegiat esitletakse tulemuslikuna, kuigi tegelikult on nende välistamisstrateegiate tulemuseks vaid piiratud arvu investeeringute välistamine või põhinevad need seadusega ette nähtud eranditel. Seetõttu on vaja tegeleda rohepesu probleemiga, mis seisneb eelkõige ebaõiglase konkurentsieelise saamises seeläbi, et finantstoodet soovitatakse keskkonnasõbraliku või kestlikuna, kui see tegelikult ei vasta põhilistele keskkonnaalastele või muudele kestlikkusega seotud standarditele. Selleks et vältida väärmüüki ja rohepesu ning et lõppinvestorid saaksid paremini aru teatavate finantstoodete suhtes kohaldatavate välistamisstrateegiate mõjust, peaksid finantsturu osalised kinnitama varade jaotust käsitlevas teabes ja selliste strateegiate mõju mõõtmiseks kasutatavaid kestlikkuse näitajaid käsitlevas teabes mis tahes kohustusi seoses välistatud investeeringutega, eelkõige kui on tegemist investeerimisstrateegia siduvate elementidega. |
| --- | --- |

(16)

Paljud finantstooted tuginevad keskkonnaalastel või sotsiaalsetel kriteeriumidel põhinevatele välistamisstrateegiatele. Lõppinvestoritele tuleks anda teavet, mida on vaja, et hinnata selliste kriteeriumide mõju investeerimisotsustele ja selliste välistamisstrateegiate mõju tulemuseks oleva portfelli koosseisule. Turutava näitab, et mõnda välistamisstrateegiat esitletakse tulemuslikuna, kuigi tegelikult on nende välistamisstrateegiate tulemuseks vaid piiratud arvu investeeringute välistamine või põhinevad need seadusega ette nähtud eranditel. Seetõttu on vaja tegeleda rohepesu probleemiga, mis seisneb eelkõige ebaõiglase konkurentsieelise saamises seeläbi, et finantstoodet soovitatakse keskkonnasõbraliku või kestlikuna, kui see tegelikult ei vasta põhilistele keskkonnaalastele või muudele kestlikkusega seotud standarditele. Selleks et vältida väärmüüki ja rohepesu ning et lõppinvestorid saaksid paremini aru teatavate finantstoodete suhtes kohaldatavate välistamisstrateegiate mõjust, peaksid finantsturu osalised kinnitama varade jaotust käsitlevas teabes ja selliste strateegiate mõju mõõtmiseks kasutatavaid kestlikkuse näitajaid käsitlevas teabes mis tahes kohustusi seoses välistatud investeeringutega, eelkõige kui on tegemist investeerimisstrateegia siduvate elementidega.

| (17) | Määruse (EL) 2019/2088 eesmärk on vähendada teabe asümmeetriat esindatava ja esindaja vahelistes suhetes seoses keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise ja kestliku investeerimise eesmärgiga. Sel eesmärgil on määruses sätestatud, et finantsturu osalised peavad avalikustama lõppinvestoritele lepingueelse teabe ja avalikustama teabe veebisaidil, kui nad tegutsevad nende lõppinvestorite esindajatena. Selleks et see nõue oleks täielikult tõhus, peaksid finantsturu osalised kogu finantstoote olelusringi jooksul jälgima, kuidas see toode vastab avalikustatud keskkonnaalastele või sotsiaalsetele omadustele või kestliku investeerimise eesmärgile. Seetõttu peaksid finantsturu osalised oma veebisaidil teavet avaldades selgitama sisemisi või väliseid kontrollimehhanisme, mis on sellise vastavuse pidevaks jälgimiseks kasutusele võetud. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EL) 2019/2088 eesmärk on vähendada teabe asümmeetriat esindatava ja esindaja vahelistes suhetes seoses keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise ja kestliku investeerimise eesmärgiga. Sel eesmärgil on määruses sätestatud, et finantsturu osalised peavad avalikustama lõppinvestoritele lepingueelse teabe ja avalikustama teabe veebisaidil, kui nad tegutsevad nende lõppinvestorite esindajatena. Selleks et see nõue oleks täielikult tõhus, peaksid finantsturu osalised kogu finantstoote olelusringi jooksul jälgima, kuidas see toode vastab avalikustatud keskkonnaalastele või sotsiaalsetele omadustele või kestliku investeerimise eesmärgile. Seetõttu peaksid finantsturu osalised oma veebisaidil teavet avaldades selgitama sisemisi või väliseid kontrollimehhanisme, mis on sellise vastavuse pidevaks jälgimiseks kasutusele võetud.

| (18) | Määruses (EL) 2019/2088 on sätestatud, et hea juhtimistava hindamine moodustab nende finantstoodete lahutamatu osa, mis edendavad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi või mille eesmärk on kestlik investeerimine. Seepärast peaksid finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavad finantstooted või kestliku investeerimise eesmärgiga finantstooted, avalikustama teabe investeerimisobjektiks olevate äriühingute hea juhtimistava hindamise põhimõtete kohta. |
| --- | --- |

(18)

Määruses (EL) 2019/2088 on sätestatud, et hea juhtimistava hindamine moodustab nende finantstoodete lahutamatu osa, mis edendavad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi või mille eesmärk on kestlik investeerimine. Seepärast peaksid finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavad finantstooted või kestliku investeerimise eesmärgiga finantstooted, avalikustama teabe investeerimisobjektiks olevate äriühingute hea juhtimistava hindamise põhimõtete kohta.

| (19) | Määruse (EL) 2019/2088 artikli 8 lõike 1 punkti b kohaselt peavad finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks finantstooted, mis edendavad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi ja kasutavad võrdlusalusena määratud indeksit, avalikustama, kas ja kuidas see indeks on nende omadustega kooskõlas. Määruse (EL) 2019/2088 artikli 9 lõikes 1 on seevastu sätestatud, et finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks finantstooted, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis kasutavad võrdlusalusena määratud indeksit, peavad avalikustama, kuidas kõnealune indeks järgib seda investeerimiseesmärki ning miks ja kuidas see määratud indeks erineb laiapõhjalisest turuindeksist. Selliste finantstoodete puhul peaksid finantsturu osalised seega selgelt näitama, et määratud indeksi ülesehitus on seatud kestliku investeerimise eesmärgi saavutamiseks asjakohane ning et finantstoote strateegia tagab finantstoote jätkuva kooskõla selle indeksiga. Seepärast tuleks metoodiline teave selliste finantstoodete kohta avaldada indeksi tasandil. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EL) 2019/2088 artikli 8 lõike 1 punkti b kohaselt peavad finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks finantstooted, mis edendavad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi ja kasutavad võrdlusalusena määratud indeksit, avalikustama, kas ja kuidas see indeks on nende omadustega kooskõlas. Määruse (EL) 2019/2088 artikli 9 lõikes 1 on seevastu sätestatud, et finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks finantstooted, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis kasutavad võrdlusalusena määratud indeksit, peavad avalikustama, kuidas kõnealune indeks järgib seda investeerimiseesmärki ning miks ja kuidas see määratud indeks erineb laiapõhjalisest turuindeksist. Selliste finantstoodete puhul peaksid finantsturu osalised seega selgelt näitama, et määratud indeksi ülesehitus on seatud kestliku investeerimise eesmärgi saavutamiseks asjakohane ning et finantstoote strateegia tagab finantstoote jätkuva kooskõla selle indeksiga. Seepärast tuleks metoodiline teave selliste finantstoodete kohta avaldada indeksi tasandil.

| (20) | Finantsturu osalised võivad kasutada erinevaid investeerimismeetodeid, et tagada, et nende poolt kättesaadavaks tehtavad finantstooted saavutavad keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused või kestliku investeerimise eesmärgi. Finantsturu osalised võivad investeerida otse investeerimisobjektiks olevate äriühingute emiteeritud väärtpaberitesse või teha kaudseid investeeringuid. Finantsturu osalised peaksid olema läbipaistvad selle suhtes, millist osa nende investeeringutest omatakse otseselt ja millist osa kaudselt. Eelkõige peaksid finantsturu osalised selgitama, kuidas on tuletisinstrumentide kasutamine kooskõlas keskkonnaalaste või sotsiaalsete omadustega, mida finantstoode edendab, või kestliku investeerimise eesmärgiga. |
| --- | --- |

(20)

Finantsturu osalised võivad kasutada erinevaid investeerimismeetodeid, et tagada, et nende poolt kättesaadavaks tehtavad finantstooted saavutavad keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused või kestliku investeerimise eesmärgi. Finantsturu osalised võivad investeerida otse investeerimisobjektiks olevate äriühingute emiteeritud väärtpaberitesse või teha kaudseid investeeringuid. Finantsturu osalised peaksid olema läbipaistvad selle suhtes, millist osa nende investeeringutest omatakse otseselt ja millist osa kaudselt. Eelkõige peaksid finantsturu osalised selgitama, kuidas on tuletisinstrumentide kasutamine kooskõlas keskkonnaalaste või sotsiaalsete omadustega, mida finantstoode edendab, või kestliku investeerimise eesmärgiga.

| (21) | Selleks et tagada lõppinvestoritele selgus, tuleks keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete kohta esitatavas lepingueelses teabes teha selge avaldus, et selliste toodete eesmärk ei ole kestlik investeerimine. Samal eesmärgil ning selleks, et tagada võrdsed tingimused finantstoodetega, mille eesmärk on kestlik investeerimine, tuleks keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate toodete kohta esitatavas lepingueelses teabes, veebisaidil ja perioodiliselt avaldatavas teabes täpsustada ka kestlike investeeringute osakaal. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada lõppinvestoritele selgus, tuleks keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete kohta esitatavas lepingueelses teabes teha selge avaldus, et selliste toodete eesmärk ei ole kestlik investeerimine. Samal eesmärgil ning selleks, et tagada võrdsed tingimused finantstoodetega, mille eesmärk on kestlik investeerimine, tuleks keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate toodete kohta esitatavas lepingueelses teabes, veebisaidil ja perioodiliselt avaldatavas teabes täpsustada ka kestlike investeeringute osakaal.

| (22) | Määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 17 on kestlikud investeeringud määratletud kui investeeringud majandustegevusse, millega toetatakse keskkonnaalast või sotsiaalset eesmärki, või investeeringud inimkapitali või majanduslikult või sotsiaalselt ebasoodsas olukorras kogukondadesse, eeldusel et need investeeringud ei kahjusta oluliselt ühtegi neist eesmärkidest ja äriühingud, millesse investeeritakse, järgivad häid juhtimistavasid. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ on eriti oluline kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul, sest selle põhimõtte järgimine on vajalik kriteerium, millest lähtutakse, kui hinnatakse, kas investeeringuga saavutatakse kestliku investeerimise eesmärk. See põhimõte on siiski asjakohane ka keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul, juhul kui need finantstooted teevad kestlikke investeeringuid, sest finantsturu osalised peaksid avalikustama tehtud kestlike investeeringute osakaalu. Finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks kas keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavad finantstooted, millega osaliselt tehakse kestlikke investeeringuid, või kestliku investeerimise eesmärgiga finantstooted, peaksid seega esitama teabe põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohta. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ on seotud teabe avalikustamisega põhilise negatiivse mõju kohta, mida investeerimisotsused avaldavad kestlikkusteguritele. Seetõttu tuleks finantstoodete kohta avalikustatavas teabes põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ puhul selgitada, kuidas on arvesse võetud negatiivse mõju näitajaid. Kuna see avalikustatav teave on tihedalt seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852, (4) on asjakohane nõuda lisateavet selle kohta, kuidas on investeeringud viidud vastavusse kõnealuses määruses sätestatud minimaalsete kaitsemeetmetega. |
| --- | --- |

(22)

Määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 17 on kestlikud investeeringud määratletud kui investeeringud majandustegevusse, millega toetatakse keskkonnaalast või sotsiaalset eesmärki, või investeeringud inimkapitali või majanduslikult või sotsiaalselt ebasoodsas olukorras kogukondadesse, eeldusel et need investeeringud ei kahjusta oluliselt ühtegi neist eesmärkidest ja äriühingud, millesse investeeritakse, järgivad häid juhtimistavasid. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ on eriti oluline kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul, sest selle põhimõtte järgimine on vajalik kriteerium, millest lähtutakse, kui hinnatakse, kas investeeringuga saavutatakse kestliku investeerimise eesmärk. See põhimõte on siiski asjakohane ka keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul, juhul kui need finantstooted teevad kestlikke investeeringuid, sest finantsturu osalised peaksid avalikustama tehtud kestlike investeeringute osakaalu. Finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks kas keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavad finantstooted, millega osaliselt tehakse kestlikke investeeringuid, või kestliku investeerimise eesmärgiga finantstooted, peaksid seega esitama teabe põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohta. Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“ on seotud teabe avalikustamisega põhilise negatiivse mõju kohta, mida investeerimisotsused avaldavad kestlikkusteguritele. Seetõttu tuleks finantstoodete kohta avalikustatavas teabes põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ puhul selgitada, kuidas on arvesse võetud negatiivse mõju näitajaid. Kuna see avalikustatav teave on tihedalt seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/852, (4) on asjakohane nõuda lisateavet selle kohta, kuidas on investeeringud viidud vastavusse kõnealuses määruses sätestatud minimaalsete kaitsemeetmetega.

| (23) | Selleks et lõppinvestoritel oleks võimalik pakutavatest investeerimisstrateegiatest paremini aru saada, peaksid finantsturu osalised avalikustama oma veebisaidil kestlikkust käsitleva teabe, et täpsemalt selgitada lepingueelsetes dokumentides kokkuvõtlikult avaldatud teemasid ja anda lõppinvestoritele asjakohast lisateavet. Enne lepingu sõlmimist peaksid finantsturu osalised teavitama lõppinvestoreid sellest, et üksikasjalikum tootepõhine teave on avaldatud veebisaidil, ja lisama lingi sellele teabele. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et lõppinvestoritel oleks võimalik pakutavatest investeerimisstrateegiatest paremini aru saada, peaksid finantsturu osalised avalikustama oma veebisaidil kestlikkust käsitleva teabe, et täpsemalt selgitada lepingueelsetes dokumentides kokkuvõtlikult avaldatud teemasid ja anda lõppinvestoritele asjakohast lisateavet. Enne lepingu sõlmimist peaksid finantsturu osalised teavitama lõppinvestoreid sellest, et üksikasjalikum tootepõhine teave on avaldatud veebisaidil, ja lisama lingi sellele teabele.

| (24) | Veebisaidil toodete kohta avalikustatavas teabes tuleks esitada täiendavad üksikasjad asjaomase finantstoote puhul kasutatava investeerimisstrateegia ja investeerimisobjektiks olevate äriühingute hea juhtimistava hindamise põhimõtete kohta ning metoodika kohta, mida kasutatakse, et mõõta, kas finantstoode saavutab keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused või kestliku investeerimise eesmärgid. Peale selle peaksid finantsturu osalised avaldama oma veebisaidil perioodilistes aruannetes esitatud teabe selge, kokkuvõtliku ja arusaadava kokkuvõtte. |
| --- | --- |

(24)

Veebisaidil toodete kohta avalikustatavas teabes tuleks esitada täiendavad üksikasjad asjaomase finantstoote puhul kasutatava investeerimisstrateegia ja investeerimisobjektiks olevate äriühingute hea juhtimistava hindamise põhimõtete kohta ning metoodika kohta, mida kasutatakse, et mõõta, kas finantstoode saavutab keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused või kestliku investeerimise eesmärgid. Peale selle peaksid finantsturu osalised avaldama oma veebisaidil perioodilistes aruannetes esitatud teabe selge, kokkuvõtliku ja arusaadava kokkuvõtte.

| (25) | Mis puutub määruse (EL) 2019/2088 artiklis 11 nõutud perioodiliselt avalikustatava teabe sisusse, siis peaksid finantsturu osalised avalikustama standarditud ja võrreldavate kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate miinimumkogumi, mis näitab, kuidas iga finantstoode saavutab keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused, mida sellega edendatakse, või kestliku investeerimise eesmärgi, mida sellega soovitakse saavutada. Need näitajad peaksid olema finantstoote ülesehituse ja investeerimisstrateegia seisukohast asjakohased, nagu on kirjeldatud finantstoodet käsitlevas lepingueelses teabes. Eelkõige selleks, et tagada kooskõla lepingueelse teabe ja perioodiliselt avalikustatava teabe vahel, peaksid finantsturu osalised esitama perioodilistes aruannetes teabe lepingueelses teabes nimetatud konkreetsete kestlikkuse näitajate kohta, mida kasutatakse selleks, et mõõta, kuidas on keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused või kestliku investeerimise eesmärk saavutatud. |
| --- | --- |

(25)

Mis puutub määruse (EL) 2019/2088 artiklis 11 nõutud perioodiliselt avalikustatava teabe sisusse, siis peaksid finantsturu osalised avalikustama standarditud ja võrreldavate kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate miinimumkogumi, mis näitab, kuidas iga finantstoode saavutab keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused, mida sellega edendatakse, või kestliku investeerimise eesmärgi, mida sellega soovitakse saavutada. Need näitajad peaksid olema finantstoote ülesehituse ja investeerimisstrateegia seisukohast asjakohased, nagu on kirjeldatud finantstoodet käsitlevas lepingueelses teabes. Eelkõige selleks, et tagada kooskõla lepingueelse teabe ja perioodiliselt avalikustatava teabe vahel, peaksid finantsturu osalised esitama perioodilistes aruannetes teabe lepingueelses teabes nimetatud konkreetsete kestlikkuse näitajate kohta, mida kasutatakse selleks, et mõõta, kuidas on keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused või kestliku investeerimise eesmärk saavutatud.

| (26) | Tuleb tagada, et lõppinvestoritel on finantstoote investeeringutest selge ülevaade. Seepärast peaksid finantsturu osalised esitama määruse (EL) 2019/2088 artiklis 11 nõutud perioodilistes aruannetes teabe finantstoote 15 suurima investeeringu mõju kohta. Nende suurimate investeeringute valimisel tuleks lähtuda investeeringutest, mis moodustavad perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul suurima osa investeeringutest ja mis arvutatakse asjakohaste ajavahemike järel, et need oleks kõnealuse aruandlusperioodi suhtes representatiivsed. Kui aga poole finantstoote investeeringutest moodustavad vähem kui 15 investeeringut, peaksid finantsturu osalised esitama teabe ainult nende investeeringute kohta. Selleks et tagada piisav võrreldavus ajas, peaksid finantsturu osalised esitama oma varasemate perioodiliste aruannete aastapõhise võrdluse vähemalt viie eelmise perioodi kohta, tingimusel et nende perioodide perioodilised aruanded on kättesaadavad. |
| --- | --- |

(26)

Tuleb tagada, et lõppinvestoritel on finantstoote investeeringutest selge ülevaade. Seepärast peaksid finantsturu osalised esitama määruse (EL) 2019/2088 artiklis 11 nõutud perioodilistes aruannetes teabe finantstoote 15 suurima investeeringu mõju kohta. Nende suurimate investeeringute valimisel tuleks lähtuda investeeringutest, mis moodustavad perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul suurima osa investeeringutest ja mis arvutatakse asjakohaste ajavahemike järel, et need oleks kõnealuse aruandlusperioodi suhtes representatiivsed. Kui aga poole finantstoote investeeringutest moodustavad vähem kui 15 investeeringut, peaksid finantsturu osalised esitama teabe ainult nende investeeringute kohta. Selleks et tagada piisav võrreldavus ajas, peaksid finantsturu osalised esitama oma varasemate perioodiliste aruannete aastapõhise võrdluse vähemalt viie eelmise perioodi kohta, tingimusel et nende perioodide perioodilised aruanded on kättesaadavad.

| (27) | Finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks finantstooted, mille puhul kasutatakse keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste või kestliku investeerimise eesmärgi saavutamiseks võrdlusalust, peaksid olema läbipaistvad selle suhtes, kui hästi suudab finantstoode asjaomast omadust või eesmärki saavutada püüdes säilitada kooskõla määratud võrdlusalusega. Sel põhjusel ning kooskõla saavutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (5) kohaselt võrdlusaluse tasandil nõutava keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalase teabe avalikustamisega peaksid finantsturu osalised võrdlema oma perioodilistes aruannetes asjaomase finantstoote tootlust määratud võrdlusaluse tootlusega kõigi selliste kestlikkuse näitajate puhul, mis on asjakohased tõendamaks, et määratud võrdlusalus on kooskõlas finantstoote keskkonnaalaste või sotsiaalsete omadustega või selle kestliku investeerimise eesmärgiga. Selline võrdlus peaks võimaldama ka lõppinvestoritel selgelt kindlaks teha, mil määral on finantstoote tootlus kestlik võrreldes tavalise toote tootlusega. |
| --- | --- |

(27)

Finantsturu osalised, kes teevad kättesaadavaks finantstooted, mille puhul kasutatakse keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste või kestliku investeerimise eesmärgi saavutamiseks võrdlusalust, peaksid olema läbipaistvad selle suhtes, kui hästi suudab finantstoode asjaomast omadust või eesmärki saavutada püüdes säilitada kooskõla määratud võrdlusalusega. Sel põhjusel ning kooskõla saavutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (5) kohaselt võrdlusaluse tasandil nõutava keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalase teabe avalikustamisega peaksid finantsturu osalised võrdlema oma perioodilistes aruannetes asjaomase finantstoote tootlust määratud võrdlusaluse tootlusega kõigi selliste kestlikkuse näitajate puhul, mis on asjakohased tõendamaks, et määratud võrdlusalus on kooskõlas finantstoote keskkonnaalaste või sotsiaalsete omadustega või selle kestliku investeerimise eesmärgiga. Selline võrdlus peaks võimaldama ka lõppinvestoritel selgelt kindlaks teha, mil määral on finantstoote tootlus kestlik võrreldes tavalise toote tootlusega.

| (28) | Tuleb tagada, et lõppinvestorid saaksid seoses teise liikmesriigi finantsturu osaliste pakutavate finantstoodetega kasu kestlikkust käsitleva teabe avalikustamisest. Finantsturu osalised peaksid seetõttu esitama kestlikkust käsitleva avalikustatud teabe kokkuvõtte rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles. Kui finantstoode tehakse kättesaadavaks muus liikmesriigis kui selles, kus finantsturu osaline on asutatud, tuleks kõnealuse teabe kokkuvõte esitada ka ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus finantstoode kättesaadavaks tehakse. |
| --- | --- |

(28)

Tuleb tagada, et lõppinvestorid saaksid seoses teise liikmesriigi finantsturu osaliste pakutavate finantstoodetega kasu kestlikkust käsitleva teabe avalikustamisest. Finantsturu osalised peaksid seetõttu esitama kestlikkust käsitleva avalikustatud teabe kokkuvõtte rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles. Kui finantstoode tehakse kättesaadavaks muus liikmesriigis kui selles, kus finantsturu osaline on asutatud, tuleks kõnealuse teabe kokkuvõte esitada ka ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus finantstoode kättesaadavaks tehakse.

| (29) | Vajalik on tagada määrusega (EL) 2019/2088 nõutud põhilist negatiivset mõju käsitleva avalduse, lepingueelse teabe ja perioodilise teabe võrreldavus ning et selline teave oleks lõppinvestoritele kergesti arusaadav. Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealuse teabe esitamiseks standardvormid. Samal põhjusel peaksid vormid sisaldama kokkuvõtlikke selgitusi nendes vormides kasutatud põhimõistete kohta. |
| --- | --- |

(29)

Vajalik on tagada määrusega (EL) 2019/2088 nõutud põhilist negatiivset mõju käsitleva avalduse, lepingueelse teabe ja perioodilise teabe võrreldavus ning et selline teave oleks lõppinvestoritele kergesti arusaadav. Seepärast on asjakohane kehtestada kõnealuse teabe esitamiseks standardvormid. Samal põhjusel peaksid vormid sisaldama kokkuvõtlikke selgitusi nendes vormides kasutatud põhimõistete kohta.

| (30) | Teatavad finantstooted võivad pakkuda lõppinvestoritele mitmesuguseid alusinvesteeringu võimalusi. On vaja tagada, et lõppinvestoreid teavitatakse selliste toodete võimalikust kestlikkusest ning et finantsturu osalised on kohustatud andma teavet nende võimaluste kohta, mis edendavad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi või mille eesmärk on kestlik investeerimine. Selles teabes tuleks selgitada, et keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul sõltub see, mil määral need tooted kõnealused omadused saavutavad, lõppinvestori valitud selliste võimaluste osakaalust, mis neid omadusi edendavad, ja ajavahemikust, mille jooksul lõppinvestor nendesse võimalustesse investeerib. Samuti peaks esitatud teabes selgitama, et kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul peab kõigi alusinvesteeringu võimaluste eesmärk olema kestlik investeerimine. On finantstooteid, mis pakuvad lõppinvestoritele mitmesuguseid alusinvesteeringu võimalusi, kusjuures üks või mitu kõnealust alusinvesteeringu võimalust kvalifitseeruvad finantstoodeteks, mis edendavad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi. Täieliku läbipaistvuse nimel on oluline tagada, et teave kõnealuste finantstoodete kohta hõlmaks ka neid võimalusi. On ka finantstooteid, mille puhul üks või mitu alusinvesteeringu võimalust on finantstooted, mille eesmärk on kestlik investeerimine. Sellisel juhul peaks teave nende toodete kohta hõlmama ka neid võimalusi. On ka finantstooteid ühe või mitme alusinvesteeringu võimalusega, mille eesmärk on kestlik investeerimine, kuid mis ei ole finantstooted määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punkti 12 tähenduses. Kuna need võimalused kuuluvad määruse (EL) 2019/2088 kohaldamisalasse kuuluva üldise finantstoote alla ja nende eesmärk on kestlik investeerimine, on asjakohane nõuda miinimumteabe esitamist nende kestliku investeerimise eesmärgi kohta. |
| --- | --- |

(30)

Teatavad finantstooted võivad pakkuda lõppinvestoritele mitmesuguseid alusinvesteeringu võimalusi. On vaja tagada, et lõppinvestoreid teavitatakse selliste toodete võimalikust kestlikkusest ning et finantsturu osalised on kohustatud andma teavet nende võimaluste kohta, mis edendavad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi või mille eesmärk on kestlik investeerimine. Selles teabes tuleks selgitada, et keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul sõltub see, mil määral need tooted kõnealused omadused saavutavad, lõppinvestori valitud selliste võimaluste osakaalust, mis neid omadusi edendavad, ja ajavahemikust, mille jooksul lõppinvestor nendesse võimalustesse investeerib. Samuti peaks esitatud teabes selgitama, et kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul peab kõigi alusinvesteeringu võimaluste eesmärk olema kestlik investeerimine. On finantstooteid, mis pakuvad lõppinvestoritele mitmesuguseid alusinvesteeringu võimalusi, kusjuures üks või mitu kõnealust alusinvesteeringu võimalust kvalifitseeruvad finantstoodeteks, mis edendavad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi. Täieliku läbipaistvuse nimel on oluline tagada, et teave kõnealuste finantstoodete kohta hõlmaks ka neid võimalusi. On ka finantstooteid, mille puhul üks või mitu alusinvesteeringu võimalust on finantstooted, mille eesmärk on kestlik investeerimine. Sellisel juhul peaks teave nende toodete kohta hõlmama ka neid võimalusi. On ka finantstooteid ühe või mitme alusinvesteeringu võimalusega, mille eesmärk on kestlik investeerimine, kuid mis ei ole finantstooted määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punkti 12 tähenduses. Kuna need võimalused kuuluvad määruse (EL) 2019/2088 kohaldamisalasse kuuluva üldise finantstoote alla ja nende eesmärk on kestlik investeerimine, on asjakohane nõuda miinimumteabe esitamist nende kestliku investeerimise eesmärgi kohta.

| (31) | Lepingueelse teabe avalikustamisel selliste finantstoodete kohta, mis pakuvad erinevaid alusinvesteeringu võimalusi, tuleks anda piisaval tasemel kestlikkust käsitlevat teavet finantstoote kohta üldiselt. Lõppinvestoritele tuleks esitada kestlikkusega seotud alusinvesteeringu võimaluste koondloetelu ja märkida selgelt, kust saab leida kestlikkust käsitlevat teavet nende võimaluste kohta. Alusinvesteeringu võimalused peaksid olema selles loetelus kestliku investeerimise eesmärgi ning keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise alusel asjakohaselt liigitatud. |
| --- | --- |

(31)

Lepingueelse teabe avalikustamisel selliste finantstoodete kohta, mis pakuvad erinevaid alusinvesteeringu võimalusi, tuleks anda piisaval tasemel kestlikkust käsitlevat teavet finantstoote kohta üldiselt. Lõppinvestoritele tuleks esitada kestlikkusega seotud alusinvesteeringu võimaluste koondloetelu ja märkida selgelt, kust saab leida kestlikkust käsitlevat teavet nende võimaluste kohta. Alusinvesteeringu võimalused peaksid olema selles loetelus kestliku investeerimise eesmärgi ning keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamise alusel asjakohaselt liigitatud.

| (32) | Kestlikkust käsitleva teabe lisamine otse määruses (EL) 2019/2088 osutatud lepingueelse teabe lisadesse võib takistada lõppinvestorit saamast selget ja kokkuvõtlikku teavet, sest finantstoode võib pakkuda suurt valikut alusinvesteeringu võimalusi ja teavet sisaldavate lisade arv võib olla sama suur. Sellistel juhtudel peaks olema lubatud, et selline teave esitatakse viitena direktiivide, määruste või siseriiklike õigusaktide kohaselt avalikustatavatele muudele andmetele. Sarnaselt peaks perioodiline teave erinevaid alusinvesteeringu võimalusi pakkuvate finantstoodete kohta olema seotud ainult nende investeerimisvõimalustega, millesse investeeritakse, sest investeerimisvõimalused, millesse on tegelikult investeeritud, määravad selle, mil määral finantstoode edendatavad keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused või kestliku investeerimise eesmärgi saavutab. |
| --- | --- |

(32)

Kestlikkust käsitleva teabe lisamine otse määruses (EL) 2019/2088 osutatud lepingueelse teabe lisadesse võib takistada lõppinvestorit saamast selget ja kokkuvõtlikku teavet, sest finantstoode võib pakkuda suurt valikut alusinvesteeringu võimalusi ja teavet sisaldavate lisade arv võib olla sama suur. Sellistel juhtudel peaks olema lubatud, et selline teave esitatakse viitena direktiivide, määruste või siseriiklike õigusaktide kohaselt avalikustatavatele muudele andmetele. Sarnaselt peaks perioodiline teave erinevaid alusinvesteeringu võimalusi pakkuvate finantstoodete kohta olema seotud ainult nende investeerimisvõimalustega, millesse investeeritakse, sest investeerimisvõimalused, millesse on tegelikult investeeritud, määravad selle, mil määral finantstoode edendatavad keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused või kestliku investeerimise eesmärgi saavutab.

| (33) | Määrusega (EL) 2020/852 muudeti määrust (EL) 2019/2088, nõudes, et finantsturu osalised lisaksid selliseid finantstooteid käsitlevasse lepingueelsesse ja perioodilisse teabesse, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja millega investeeritakse majandustegevusse, mis aitab saavutada keskkonnaeesmärki kõnealuse määruse artikli 2 punkti 17 tähenduses, teabe määruses (EL) 2020/852 sätestatud keskkonnaeesmärgi kohta ning kirjelduse selle kohta, kuidas ja mil määral tehakse finantstoote aluseks olevaid investeeringuid keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, nagu on osutatud kõnealuse määruse artiklis 3. Lisaks nõutakse nüüd määruses (EL) 2019/2088, et finantsturu osalised lisaksid keskkonnaalaseid omadusi edendavaid finantstooteid käsitlevasse lepingueelsesse ja perioodilisse teabesse teabe, mis tuleb esitada selliste finantstoodete puhul, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja millega investeeritakse majandustegevusse, mis aitab saavutada keskkonnaeesmärki kõnealuse määruse tähenduses. Lõppinvestoritel peab olema võimalik hõlpsasti võrrelda finantstoodete puhul keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtavate investeeringute suurust. Seepärast peaksid finantsturu osalised määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõigete 1 ja 2 ning artikli 11 lõike 2 kohaldamisel lisama kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 2 osutatud dokumentide või teabe lisadesse selliste investeeringute (arv)joonised standardnäitajate alusel, kusjuures lugejaks on keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute turuväärtus ja nimetajaks kõigi investeeringute turuväärtus. Selleks et anda lõppinvestoritele usaldusväärset teavet, tuleks lugejasse arvata investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse tehtud investeeringute turuväärtus, mis kajastab nende investeerimisobjektiks olevate äriühingute keskkonnakestlike majandustegevuste osakaalu, ning võlaväärtpaberitest saadav tulu, kui võlaväärtpaberitega seotud tingimuste kohaselt tuleb seda tulu kasutada keskkonnakestlikeks majandustegevusteks. Selleks et hõlmata kõik investeeringud, millega saab rahastada keskkonnakestlikke majandustegevusi, peaks olema võimalik arvata lugejasse taristuvara, kinnisvara, väärtpaberistamise vara ja investeeringud muudesse finantstoodetesse, nagu on osutatud määruse (EL) 2020/852 artikli 5 esimeses lõigus ja artikli 6 esimeses lõigus. Kuna puuduvad usaldusväärsed meetodid selle kindlakstegemiseks, mil määral on tuletisinstrumentidega saavutatud riskipositsioonid keskkonnakestlike majandustegevustega seotud riskipositsioonid, ei tohiks selliseid riskipositsioone lugejasse arvata. Nimetajaks peaks olema kõigi investeeringute turuväärtus. |
| --- | --- |

(33)

Määrusega (EL) 2020/852 muudeti määrust (EL) 2019/2088, nõudes, et finantsturu osalised lisaksid selliseid finantstooteid käsitlevasse lepingueelsesse ja perioodilisse teabesse, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja millega investeeritakse majandustegevusse, mis aitab saavutada keskkonnaeesmärki kõnealuse määruse artikli 2 punkti 17 tähenduses, teabe määruses (EL) 2020/852 sätestatud keskkonnaeesmärgi kohta ning kirjelduse selle kohta, kuidas ja mil määral tehakse finantstoote aluseks olevaid investeeringuid keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, nagu on osutatud kõnealuse määruse artiklis 3. Lisaks nõutakse nüüd määruses (EL) 2019/2088, et finantsturu osalised lisaksid keskkonnaalaseid omadusi edendavaid finantstooteid käsitlevasse lepingueelsesse ja perioodilisse teabesse teabe, mis tuleb esitada selliste finantstoodete puhul, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja millega investeeritakse majandustegevusse, mis aitab saavutada keskkonnaeesmärki kõnealuse määruse tähenduses. Lõppinvestoritel peab olema võimalik hõlpsasti võrrelda finantstoodete puhul keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtavate investeeringute suurust. Seepärast peaksid finantsturu osalised määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõigete 1 ja 2 ning artikli 11 lõike 2 kohaldamisel lisama kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 2 osutatud dokumentide või teabe lisadesse selliste investeeringute (arv)joonised standardnäitajate alusel, kusjuures lugejaks on keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute turuväärtus ja nimetajaks kõigi investeeringute turuväärtus. Selleks et anda lõppinvestoritele usaldusväärset teavet, tuleks lugejasse arvata investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse tehtud investeeringute turuväärtus, mis kajastab nende investeerimisobjektiks olevate äriühingute keskkonnakestlike majandustegevuste osakaalu, ning võlaväärtpaberitest saadav tulu, kui võlaväärtpaberitega seotud tingimuste kohaselt tuleb seda tulu kasutada keskkonnakestlikeks majandustegevusteks. Selleks et hõlmata kõik investeeringud, millega saab rahastada keskkonnakestlikke majandustegevusi, peaks olema võimalik arvata lugejasse taristuvara, kinnisvara, väärtpaberistamise vara ja investeeringud muudesse finantstoodetesse, nagu on osutatud määruse (EL) 2020/852 artikli 5 esimeses lõigus ja artikli 6 esimeses lõigus. Kuna puuduvad usaldusväärsed meetodid selle kindlakstegemiseks, mil määral on tuletisinstrumentidega saavutatud riskipositsioonid keskkonnakestlike majandustegevustega seotud riskipositsioonid, ei tohiks selliseid riskipositsioone lugejasse arvata. Nimetajaks peaks olema kõigi investeeringute turuväärtus.

| (34) | Praegu puudub asjakohane metoodika, et arvutada, mil määral on nõuded keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide vastu (edaspidi „riiginõuded“) keskkonnakestlike majandustegevustega seotud riskipositsioonid. Selleks et suurendada lõppinvestorite teadlikkust, on asjakohane arvutada ja graafiliselt kirjeldada keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute ulatust kahel viisil. Esimene võimalus on lubada arvata lugejasse investeeringud keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide emiteeritud võlaväärtpaberitesse, kui võlaväärtpaberitega seotud tingimuste kohaselt tuleb tulu kasutada keskkonnakestlikeks majandustegevusteks, ning lubada arvata nimetajasse investeeringud keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide emiteeritud võlaväärtpaberitesse, olenemata sellest, kuidas tulu kasutatakse. Selleks et anda teavet lõppinvestorite investeerimisotsuste tegemiseks, peaksid finantsturu osalised selgitama, miks teatavad riiginõuded ei ole seotud keskkonnakestlike majandustegevustega, sealhulgas juhul, kui see on tingitud asjakohaste meetodite puudumisest, et arvutada, mil määral on need riskipositsioonid seotud keskkonnakestlike majandustegevustega. Teine võimalus on mitte arvata riiginõudeid lugejasse ja nimetajasse, parandades seeläbi finantstoodete võrreldavust veelgi ja võimaldades lõppinvestoritel hinnata, mil määral investeeritakse finantstoodetega keskkonnakestlikesse majandustegevustesse ilma riiginõudeid arvesse võtmata. |
| --- | --- |

(34)

Praegu puudub asjakohane metoodika, et arvutada, mil määral on nõuded keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide vastu (edaspidi „riiginõuded“) keskkonnakestlike majandustegevustega seotud riskipositsioonid. Selleks et suurendada lõppinvestorite teadlikkust, on asjakohane arvutada ja graafiliselt kirjeldada keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute ulatust kahel viisil. Esimene võimalus on lubada arvata lugejasse investeeringud keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide emiteeritud võlaväärtpaberitesse, kui võlaväärtpaberitega seotud tingimuste kohaselt tuleb tulu kasutada keskkonnakestlikeks majandustegevusteks, ning lubada arvata nimetajasse investeeringud keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide emiteeritud võlaväärtpaberitesse, olenemata sellest, kuidas tulu kasutatakse. Selleks et anda teavet lõppinvestorite investeerimisotsuste tegemiseks, peaksid finantsturu osalised selgitama, miks teatavad riiginõuded ei ole seotud keskkonnakestlike majandustegevustega, sealhulgas juhul, kui see on tingitud asjakohaste meetodite puudumisest, et arvutada, mil määral on need riskipositsioonid seotud keskkonnakestlike majandustegevustega. Teine võimalus on mitte arvata riiginõudeid lugejasse ja nimetajasse, parandades seeläbi finantstoodete võrreldavust veelgi ja võimaldades lõppinvestoritel hinnata, mil määral investeeritakse finantstoodetega keskkonnakestlikesse majandustegevustesse ilma riiginõudeid arvesse võtmata.

| (35) | Finantsturu osalistel peaks olema võimalik tugineda kolmandatest isikutest andmeesitajatele, kui ettevõtjad ei ole veel täitnud määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud kohustust avalikustada teave selle kohta, kuidas ja mil määral on nende tegevus seotud majandustegevustega, mis on kõnealuse määruse artiklite 3 ja 9 kohaselt keskkonnakestlikud. Selleks et hinnata investeeringuid investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mille suhtes ei kohaldata määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 nõutud avalikustamist, peaksid finantsturu osalised hindama ja kasutama avalikult esitatud andmeid. Ainult juhul, kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, tuleks finantsturu osalistel lubada kasutada andmeid, mis on saadud otse investeerimisobjektiks olevatelt äriühingutelt või kolmandatelt isikutelt, tingimusel et sellise avalikustamise käigus kättesaadavaks tehtud andmed on kõikidel juhtudel samaväärsed kõnealuse artikli 8 kohase teabe avalikustamise käigus kättesaadavaks tehtud andmetega. |
| --- | --- |

(35)

Finantsturu osalistel peaks olema võimalik tugineda kolmandatest isikutest andmeesitajatele, kui ettevõtjad ei ole veel täitnud määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 sätestatud kohustust avalikustada teave selle kohta, kuidas ja mil määral on nende tegevus seotud majandustegevustega, mis on kõnealuse määruse artiklite 3 ja 9 kohaselt keskkonnakestlikud. Selleks et hinnata investeeringuid investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mille suhtes ei kohaldata määruse (EL) 2020/852 artiklis 8 nõutud avalikustamist, peaksid finantsturu osalised hindama ja kasutama avalikult esitatud andmeid. Ainult juhul, kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, tuleks finantsturu osalistel lubada kasutada andmeid, mis on saadud otse investeerimisobjektiks olevatelt äriühingutelt või kolmandatelt isikutelt, tingimusel et sellise avalikustamise käigus kättesaadavaks tehtud andmed on kõikidel juhtudel samaväärsed kõnealuse artikli 8 kohase teabe avalikustamise käigus kättesaadavaks tehtud andmetega.

| (36) | Tuleb jälgida, et finantstoodete puhul avalikustataks järjepidevalt teavet selle kohta, mil määral on investeeringud mittefinantsettevõtjatest investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse investeeringud keskkonnakestlikesse majandustegevustesse vastavalt määruse (EL) 2020/852 artiklitele 3 ja 9. Selleks peaksid finantsturu osalised valima kas käibe, kapitalikulude või tegevuskulude osakaalu, et arvutada põhiline tulemusnäitaja finantstoote kohta, et teha kindlaks see määr, ning avalikustama selle valiku määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumentide või teabe lisades. Finantstoodete võrreldavuse tagamiseks ja selleks, et lõppinvestoritel oleks kergem neist aru saada, peaks põhiline tulemusnäitaja vaikimisi olema käive. Kapitali- või tegevuskulusid tuleks kasutada üksnes juhul, kui see on põhjendatud finantstoote omadustega, eelkõige juhul, kui kapitali- või tegevuskulud näitavad paremini, mil määral need finantstooted investeerivad keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, ja tingimusel, et sellist kasutamist selgitatakse. Nende investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kes on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 (6) artikli 1 punktis 8 määratletud finantsettevõtjad, tuleks võrreldavus saavutada, nõudes sama liiki finantsettevõtja puhul sama põhilise tulemusnäitaja kasutamist. Kahjukindlustusega tegelevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate puhul peaks olema võimalik ühendada nii investeeringud kui ka kindlustustegevuse põhilised tulemusnäitajad üheks põhiliseks tulemusnäitajaks. Selleks et suurendada läbipaistvust lõppinvestorite jaoks, on vaja nõuda, et perioodiliselt avalikustatav teave selle kohta, kuidas ja mil määral tehakse finantstoote aluseks olevaid investeeringuid keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, võimaldaks võrrelda lepingueelses teabes sisalduvatesse majandustegevustesse tehtud investeeringute sihtosakaalusid. Võrreldavuse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks perioodiliselt avalikustatavas teabes näidata, kui palju tehti neisse majandustegevustesse investeeringuid käibe, kapitalikulude ja tegevuskulude kaupa. |
| --- | --- |

(36)

Tuleb jälgida, et finantstoodete puhul avalikustataks järjepidevalt teavet selle kohta, mil määral on investeeringud mittefinantsettevõtjatest investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse investeeringud keskkonnakestlikesse majandustegevustesse vastavalt määruse (EL) 2020/852 artiklitele 3 ja 9. Selleks peaksid finantsturu osalised valima kas käibe, kapitalikulude või tegevuskulude osakaalu, et arvutada põhiline tulemusnäitaja finantstoote kohta, et teha kindlaks see määr, ning avalikustama selle valiku määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumentide või teabe lisades. Finantstoodete võrreldavuse tagamiseks ja selleks, et lõppinvestoritel oleks kergem neist aru saada, peaks põhiline tulemusnäitaja vaikimisi olema käive. Kapitali- või tegevuskulusid tuleks kasutada üksnes juhul, kui see on põhjendatud finantstoote omadustega, eelkõige juhul, kui kapitali- või tegevuskulud näitavad paremini, mil määral need finantstooted investeerivad keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, ja tingimusel, et sellist kasutamist selgitatakse. Nende investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kes on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 (6) artikli 1 punktis 8 määratletud finantsettevõtjad, tuleks võrreldavus saavutada, nõudes sama liiki finantsettevõtja puhul sama põhilise tulemusnäitaja kasutamist. Kahjukindlustusega tegelevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate puhul peaks olema võimalik ühendada nii investeeringud kui ka kindlustustegevuse põhilised tulemusnäitajad üheks põhiliseks tulemusnäitajaks. Selleks et suurendada läbipaistvust lõppinvestorite jaoks, on vaja nõuda, et perioodiliselt avalikustatav teave selle kohta, kuidas ja mil määral tehakse finantstoote aluseks olevaid investeeringuid keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, võimaldaks võrrelda lepingueelses teabes sisalduvatesse majandustegevustesse tehtud investeeringute sihtosakaalusid. Võrreldavuse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks perioodiliselt avalikustatavas teabes näidata, kui palju tehti neisse majandustegevustesse investeeringuid käibe, kapitalikulude ja tegevuskulude kaupa.

| (37) | Käesoleva määruse sätted on üksteisega tihedalt seotud, sest need kõik käsitlevad teavet, mida finantsturu osalised ja finantsnõustajad peavad esitama seoses kestlikkust käsitleva teabe avalikustamisega finantsteenuste sektoris, nagu on nõutud määruses (EL) 2019/2088. Selleks et tagada kooskõla nende sätete vahel, mis peaksid jõustuma ühel ja samal ajal, ning selleks, et finantsturu osalised ja finantsnõustajad saaksid põhjaliku ülevaate oma kõnealusest määrusest tulenevatest kohustustest, on asjakohane koondada kõik artikli 2a lõikes 3, artikli 4 lõike 6 kolmandas lõigus, artikli 4 lõike 7 teises lõigus, artikli 8 lõike 3 neljandas lõigus, artikli 8 lõike 4 neljandas lõigus, artikli 9 lõike 5 neljandas lõigus, artikli 9 lõike 6 neljandas lõigus, artikli 10 lõike 2 neljandas lõigus, artikli 11 lõike 4 neljandas lõigus ja artikli 11 lõike 5 neljandas lõigus nõutud regulatiivsed tehnilised standardid ühte määrusesse. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva määruse sätted on üksteisega tihedalt seotud, sest need kõik käsitlevad teavet, mida finantsturu osalised ja finantsnõustajad peavad esitama seoses kestlikkust käsitleva teabe avalikustamisega finantsteenuste sektoris, nagu on nõutud määruses (EL) 2019/2088. Selleks et tagada kooskõla nende sätete vahel, mis peaksid jõustuma ühel ja samal ajal, ning selleks, et finantsturu osalised ja finantsnõustajad saaksid põhjaliku ülevaate oma kõnealusest määrusest tulenevatest kohustustest, on asjakohane koondada kõik artikli 2a lõikes 3, artikli 4 lõike 6 kolmandas lõigus, artikli 4 lõike 7 teises lõigus, artikli 8 lõike 3 neljandas lõigus, artikli 8 lõike 4 neljandas lõigus, artikli 9 lõike 5 neljandas lõigus, artikli 9 lõike 6 neljandas lõigus, artikli 10 lõike 2 neljandas lõigus, artikli 11 lõike 4 neljandas lõigus ja artikli 11 lõike 5 neljandas lõigus nõutud regulatiivsed tehnilised standardid ühte määrusesse.

| (38) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite kavanditel, mille on komisjonile esitanud Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (Euroopa järelevalveasutused). |
| --- | --- |

(38)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite kavanditel, mille on komisjonile esitanud Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (Euroopa järelevalveasutused).

| (39) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (7) artiklis 54, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (8) artiklis 54 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (9) artiklis 54 osutatud Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee on korraldanud käesoleva määruse aluseks olevaid regulatiivsete tehniliste standardite kavandeid käsitlevad avalikud konsultatsioonid, analüüsinud nendega seotud võimalikke kulusid ja kasu ning küsinud nõu määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 37 kohaselt loodud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ning määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult. |
| --- | --- |

(39)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (7) artiklis 54, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1094/2010 (8) artiklis 54 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (9) artiklis 54 osutatud Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee on korraldanud käesoleva määruse aluseks olevaid regulatiivsete tehniliste standardite kavandeid käsitlevad avalikud konsultatsioonid, analüüsinud nendega seotud võimalikke kulusid ja kasu ning küsinud nõu määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 37 kohaselt loodud kindlustuse ja edasikindlustuse sidusrühmade kogult ning määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult.

| (40) | Finantsturu osalistele ja finantsnõustajatele tuleb anda võimalus käesolevas delegeeritud määruses sätestatud nõuetega kohaneda. Seepärast tuleks selle kohaldamise kuupäev edasi lükata 1. jaanuarile 2023. Tuleb siiski nõuda, et finantsturu osalised, kes on võtnud arvesse investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 1 punktis a, või esitanud selle teabe 31. detsembriks 2022, nagu on nõutud nimetatud määruse artikli 4 lõikes 3 või 4, avaldaksid esimest korda teabe selle mõju kohta oma veebisaidil eraldi jaotises „Avaldus investeerimisotsuste põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele“30. juuniks 2023 ajavahemiku 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 kohta, |
| --- | --- |

(40)

Finantsturu osalistele ja finantsnõustajatele tuleb anda võimalus käesolevas delegeeritud määruses sätestatud nõuetega kohaneda. Seepärast tuleks selle kohaldamise kuupäev edasi lükata 1. jaanuarile 2023. Tuleb siiski nõuda, et finantsturu osalised, kes on võtnud arvesse investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 1 punktis a, või esitanud selle teabe 31. detsembriks 2022, nagu on nõutud nimetatud määruse artikli 4 lõikes 3 või 4, avaldaksid esimest korda teabe selle mõju kohta oma veebisaidil eraldi jaotises „Avaldus investeerimisotsuste põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele“30. juuniks 2023 ajavahemiku 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2022 kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

MÕISTED JA ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „finantsettevõtja“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (10) artikli 4 lõike 1 punktis b määratletud alternatiivse investeerimisfondi valitseja; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (11) artikli 2 lõike 1 punktis b määratletud fondivalitseja; direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 27, 28 ja 29 kohaselt tegevusloa saanud äriühinguna asutatud fond, kes ei ole oma valitsemiseks määranud kõnealuse direktiivi artiklite 6, 7 ja 8 kohaselt tegevusloa saanud fondivalitsejat; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (12) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus; määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühing; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (13) artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandja; direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 4 määratletud edasikindlustusandja või samalaadse tegevusega tegelev kolmanda riigi ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust ja kelle üle teostab järelevalvet kolmanda riigi järelevalveasutus; |
| --- | --- |

1)

„finantsettevõtja“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (10) artikli 4 lõike 1 punktis b määratletud alternatiivse investeerimisfondi valitseja; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (11) artikli 2 lõike 1 punktis b määratletud fondivalitseja; direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 27, 28 ja 29 kohaselt tegevusloa saanud äriühinguna asutatud fond, kes ei ole oma valitsemiseks määranud kõnealuse direktiivi artiklite 6, 7 ja 8 kohaselt tegevusloa saanud fondivalitsejat; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (12) artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutus; määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 2 määratletud investeerimisühing; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (13) artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandja; direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 4 määratletud edasikindlustusandja või samalaadse tegevusega tegelev kolmanda riigi ettevõtja, kelle suhtes kohaldatakse kolmanda riigi õigust ja kelle üle teostab järelevalvet kolmanda riigi järelevalveasutus;

10

11

12

13

| 2) | „mittefinantsettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole punktis 1 määratletud finantsettevõtja; |
| --- | --- |

2)

„mittefinantsettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole punktis 1 määratletud finantsettevõtja;

| 3) | „riiginõuded“ – nõuded keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide vastu; |
| --- | --- |

3)

„riiginõuded“ – nõuded keskvalitsuste, keskpankade ja riigiüleste emitentide vastu;

| 4) | „keskkonnakestlik majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

4)

„keskkonnakestlik majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud nõuetele;

| 5) | „üleminekumajandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõikes 2 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

5)

„üleminekumajandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõikes 2 sätestatud nõuetele;

| 6) | „toetav majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 16 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

6)

„toetav majandustegevus“ – majandustegevus, mis vastab määruse (EL) 2020/852 artiklis 16 sätestatud nõuetele.

Artikkel 2

Teabe esitamise üldpõhimõtted

1.   Finantsturu osalised ja finantsnõustajad esitavad käesoleva määrusega nõutava teabe tasuta ning kergesti kättesaadaval, mittediskrimineerival, silmapaistval, lihtsal, kokkuvõtlikul, arusaadaval, õiglasel, selgel ja mitteeksitaval viisil. Finantsturu osalised ja finantsnõustajad esitavad ja korraldavad käesoleva määrusega nõutava teabe lihtsalt loetaval viisil ning kasutavad loetava suurusega tähemärke ning stiili, mis hõlbustab teabe mõistmist. Finantsturu osalised võivad kohandada käesoleva määruse I–V lisas esitatud vormides kasutatavat tähemärkide suurust ja kirjatüüpi ning värvust.

2.   Finantsturu osalised ja finantsnõustajad esitavad käesoleva määrusega nõutava teabe otsinguvõimalusega elektroonilises vormis, välja arvatud juhul, kui määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 2 osutatud valdkondlike õigusaktidega on ette nähtud teisiti.

3.   Finantsturu osalised ja finantsnõustajad hoiavad oma veebisaitidel käesoleva määruse kohaselt avaldatud teabe ajakohasena. Nad märgivad selgelt teabe avaldamise kuupäeva ja iga ajakohastamise kuupäeva. Kui see teave esitatakse allalaaditava failina, märgivad finantsturu osalised ja finantsnõustajad faili nimesse versiooniajaloo.

4.   Kui finantsturu osalised ja finantsnõustajad osutavad käesoleva määruse kohaselt esitatavas teabes üksustele või finantstoodetele, märgivad nad võimaluse korral juriidilise isiku tunnuse (LEI) ja rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbri (ISIN).

Artikkel 3

Võrdlusalused ja indeksite kogum

Kui võrdlusaluseks määratud indeks koosneb indeksite kogumist, esitavad finantsturu osalised ja finantsnõustajad selle indeksi puhul kõnealuse kogumiga ja iga sellesse kogumisse kuuluva indeksiga seotud teabe.

II PEATÜKK

KESTLIKKUSTEGURITELE AVALDUVA NEGATIIVSE MÕJU LÄBIPAISTVUS

1. JAGU

Finantsturu osalised

Artikkel 4

Finantsturu osaliste avaldus selle kohta, et nad võtavad arvesse investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele

1.   Iga aasta 30. juuniks avaldavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 1 punktis a või nimetatud määruse artikli 4 lõikes 3 või lõikes 4 osutatud finantsturu osalised oma veebisaidil eraldi jaotises „Avaldus investeerimisotsuste põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele“ määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 1 punktis a, nimetatud määruse artikli 4 lõigetes 2, 3 ja 4 ning käesoleva määruse artiklites 4–10 osutatud teabe. Kõnealune teave hõlmab ajavahemikku eelnenud aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini ning see avaldatakse käesoleva määruse artiklis 23 osutatud veebisaidi jaotises „Kestlikkust käsitlev teave“.

2.   Finantsturu osalised avaldavad lõikes 1 osutatud avalduse I lisa tabelis 1 ette nähtud vormis.

3.   Erandina lõikest 1 hõlmab finantsturu osaliste puhul, kes avaldavad esimest korda määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 1 punktis a või nimetatud määruse artikli 4 lõikes 3 või lõikes 4 osutatud avalduse, lõikes 1 osutatud teave ajavahemikku alates kuupäevast, mil investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele esimest korda arvesse võeti, kuni sama aasta 31. detsembrini. Kõnealused finantsturu osalised avaldavad lõikes 1 osutatud avalduses sisalduva teabe järgmise aasta 30. juuniks.

Artikkel 5

Kokkuvõte

I lisa tabeli 1 kokkuvõtlikus osas esitavad finantsturu osalised kõik järgmised andmed:

| a) | selle finantsturu osalise nimi, kellega on seotud kestlikkusele avalduva negatiivse mõju avaldus; |
| --- | --- |

a)

selle finantsturu osalise nimi, kellega on seotud kestlikkusele avalduva negatiivse mõju avaldus;

| b) | asjaolu, et arvesse võetakse põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele; |
| --- | --- |

b)

asjaolu, et arvesse võetakse põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele;

| c) | avalduse aruandlusperiood; |
| --- | --- |

c)

avalduse aruandlusperiood;

| d) | põhilise negatiivse mõju kokkuvõtlik kirjeldus. |
| --- | --- |

d)

põhilise negatiivse mõju kokkuvõtlik kirjeldus.

I lisa tabeli 1 kokkuvõtlik osa koostatakse kõikides järgmistes keeltes:

| a) | finantsturu osalise päritoluliikmesriigi ühes ametlikus keeles ja täiendavalt rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles, kui see keel on erinev; |
| --- | --- |

a)

finantsturu osalise päritoluliikmesriigi ühes ametlikus keeles ja täiendavalt rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles, kui see keel on erinev;

| b) | kui finantsturu osalise finantstoode tehakse kättesaadavaks vastuvõtvas liikmesriigis, siis ühes selle vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles. |
| --- | --- |

b)

kui finantsturu osalise finantstoode tehakse kättesaadavaks vastuvõtvas liikmesriigis, siis ühes selle vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles.

Kokkuvõtva osa maksimaalne pikkus prindituna on kaks A4-formaadis lehekülge.

Artikkel 6

Investeerimisotsuste poolt kestlikkusteguritele avaldatava põhilise negatiivse mõju kirjeldus

1.   I lisa tabeli 1 osas „Kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kirjeldus“ täidavad finantsturu osalised kõik lahtrid, mis on seotud nende investeerimisotsuste poolt kestlikkusteguritele avaldatavat põhilist negatiivset mõju käsitlevate näitajatega, ning lisavad kõik järgmised andmed:

| a) | teave ühe või mitme täiendava kliima- ja muu keskkonnanäitaja kohta, nagu on sätestatud I lisa tabelis 2; |
| --- | --- |

a)

teave ühe või mitme täiendava kliima- ja muu keskkonnanäitaja kohta, nagu on sätestatud I lisa tabelis 2;

| b) | teave ühe või mitme täiendava näitaja kohta, mis käsitlevad sotsiaalseid ja töötajatega seotud küsimusi, inimõiguste austamist ning korruptsiooni- ja altkäemaksuvastast võitlust, nagu on sätestatud I lisa tabelis 3; |
| --- | --- |

b)

teave ühe või mitme täiendava näitaja kohta, mis käsitlevad sotsiaalseid ja töötajatega seotud küsimusi, inimõiguste austamist ning korruptsiooni- ja altkäemaksuvastast võitlust, nagu on sätestatud I lisa tabelis 3;

| c) | teave muude näitajate kohta, mida kasutatakse kestlikkustegurile avalduva põhilise negatiivse mõju kindlakstegemiseks ja hindamiseks. |
| --- | --- |

c)

teave muude näitajate kohta, mida kasutatakse kestlikkustegurile avalduva põhilise negatiivse mõju kindlakstegemiseks ja hindamiseks.

2.   I lisa tabeli 1 osas „Kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kirjeldus“ kirjeldavad finantsturu osalised eelnenud aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini võetud meetmeid ja järgmiseks ajavahemikuks (1. jaanuarist kuni 31. detsembrini) kavandatud meetmeid või seatud eesmärke, millega püütakse kindlakstehtud põhilist negatiivset mõju vältida või vähendada.

3.   Finantsturu osalised lisavad I lisa tabeli 1 osa „Kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kirjeldus“ veergudesse „Mõju“ iga 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini kestva ajavahemiku kohta mõju keskmise näitaja 31. märtsi, 30. juuni, 30. septembri ja 31. detsembri seisuga.

Artikkel 7

Investeerimisotsuste poolt kestlikkusteguritele avaldatava põhilise negatiivse mõju kindlakstegemise ja prioriseerimise põhimõtete kirjeldus

1.   I lisa tabeli 1 osas „Kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kindlakstegemise ja prioriseerimise põhimõtete kirjeldus“ kirjeldavad finantsturu osalised oma põhimõtteid kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kindlakstegemiseks ja prioriseerimiseks ning seda, kuidas neid põhimõtteid ajakohastatakse ja kohaldatakse, esitades muu hulgas kogu järgmise teabe:

| a) | kuupäev, mil finantsturu osalise juhtorgan need põhimõtted heaks kiitis; |
| --- | --- |

a)

kuupäev, mil finantsturu osalise juhtorgan need põhimõtted heaks kiitis;

| b) | kuidas on organisatsiooni strateegiate ja menetluste raames jagatud vastutus kõnealuste põhimõtete rakendamise eest; |
| --- | --- |

b)

kuidas on organisatsiooni strateegiate ja menetluste raames jagatud vastutus kõnealuste põhimõtete rakendamise eest;

| c) | artikli 6 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud näitajate valimise ning artikli 6 lõikes 1 osutatud põhilise negatiivse mõju kindlakstegemise ja hindamise meetodid ning eelkõige selgitus selle kohta, kuidas nende meetodite puhul võetakse arvesse põhilise negatiivse mõju esinemise tõenäosust ja raskusastet, sealhulgas selle võimalikku korvamatust; |
| --- | --- |

c)

artikli 6 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud näitajate valimise ning artikli 6 lõikes 1 osutatud põhilise negatiivse mõju kindlakstegemise ja hindamise meetodid ning eelkõige selgitus selle kohta, kuidas nende meetodite puhul võetakse arvesse põhilise negatiivse mõju esinemise tõenäosust ja raskusastet, sealhulgas selle võimalikku korvamatust;

| d) | käesoleva lõike punktis c osutatud meetoditega seotud veamäärad koos selgitusega; |
| --- | --- |

d)

käesoleva lõike punktis c osutatud meetoditega seotud veamäärad koos selgitusega;

| e) | kasutatud andmeallikad. |
| --- | --- |

e)

kasutatud andmeallikad.

2.   Kui teave kasutatud näitajate kohta ei ole hõlpsasti kättesaadav, esitavad finantsturu osalised I lisa tabeli 1 osas „Kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kindlakstegemise ja prioriseerimise põhimõtete kirjeldus“ üksikasjad selle kohta, milliseid jõupingutusi on tehtud teabe saamiseks otse investeerimisobjektiks olevatelt äriühingutelt või tehes lisauuringuid, koostööd kolmandast isikust andmeesitajate või välisekspertidega või mõistlikke oletusi.

Artikkel 8

Kaasamispoliitika

1.   I lisa tabeli 1 osas „Kaasamispoliitika“ esitavad finantsturu osalised kogu järgmise teabe:

| a) | vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/36/EÜ (14) artiklis 3g osutatud kaasamispoliitika lühikokkuvõte; |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/36/EÜ (14) artiklis 3g osutatud kaasamispoliitika lühikokkuvõte;

| b) | põhilise negatiivse mõju vähendamiseks rakendatava muu kaasamispoliitika lühikokkuvõte. |
| --- | --- |

b)

põhilise negatiivse mõju vähendamiseks rakendatava muu kaasamispoliitika lühikokkuvõte.

2.   Lõikes 1 osutatud lühikokkuvõttes kirjeldatakse kõike järgmist:

| a) | näitajad, mis kajastavad lõikes 1 osutatud kaasamispoliitikas arvesse võetud negatiivset mõju; |
| --- | --- |

a)

näitajad, mis kajastavad lõikes 1 osutatud kaasamispoliitikas arvesse võetud negatiivset mõju;

| b) | kuidas kaasamispoliitikat kohandatakse, kui põhiline negatiivne mõju ei vähene rohkem kui ühe aruandlusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

b)

kuidas kaasamispoliitikat kohandatakse, kui põhiline negatiivne mõju ei vähene rohkem kui ühe aruandlusperioodi jooksul.

Artikkel 9

Viited rahvusvahelistele standarditele

1.   I lisa tabeli 1 osas „Viited rahvusvahelistele standarditele“ kirjeldavad finantsturu osalised, kas ja mil määral nad järgivad vastutustundliku äritegevuse eeskirju ja rahvusvaheliselt tunnustatud hoolsusmeetmete ja aruandluse standardeid ning kui see on asjakohane, kui suur on nende puhul vastavus Pariisi kokkuleppe eesmärkidele.

2.   Lõikes 1 osutatud kirjeldus sisaldab teavet kõigi järgmiste aspektide kohta:

| a) | näitajad, mida kasutatakse, et võtta arvesse artikli 6 lõikes 1 osutatud põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele, ja millega mõõdetakse lõikes 1 osutatud nõuete järgimist ja eesmärkidele vastavust; |
| --- | --- |

a)

näitajad, mida kasutatakse, et võtta arvesse artikli 6 lõikes 1 osutatud põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele, ja millega mõõdetakse lõikes 1 osutatud nõuete järgimist ja eesmärkidele vastavust;

| b) | lõikes 1 osutatud nõuete järgimise ja eesmärkidele vastavuse mõõtmiseks kasutatud meetodid ja andmed, sealhulgas ulatuse kirjeldus, andmeallikad ja see, kuidas kasutatud meetoditega prognoositakse investeerimisobjektiks olevate äriühingute põhilist negatiivset mõju; |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 osutatud nõuete järgimise ja eesmärkidele vastavuse mõõtmiseks kasutatud meetodid ja andmed, sealhulgas ulatuse kirjeldus, andmeallikad ja see, kuidas kasutatud meetoditega prognoositakse investeerimisobjektiks olevate äriühingute põhilist negatiivset mõju;

| c) | kas kasutatakse tulevikku suunatud kliimastsenaariumi ja kui kasutatakse, siis tuleb esitada stsenaariumi nimi ja pakkuja ning selle koostamise aeg; |
| --- | --- |

c)

kas kasutatakse tulevikku suunatud kliimastsenaariumi ja kui kasutatakse, siis tuleb esitada stsenaariumi nimi ja pakkuja ning selle koostamise aeg;

| d) | kui tulevikku suunatud kliimastsenaariumi ei kasutata, tuleb esitada selgitus selle kohta, miks finantsturu osaline peab tulevikku suunatud kliimastsenaariume ebaoluliseks. |
| --- | --- |

d)

kui tulevikku suunatud kliimastsenaariumi ei kasutata, tuleb esitada selgitus selle kohta, miks finantsturu osaline peab tulevikku suunatud kliimastsenaariume ebaoluliseks.

Artikkel 10

Võrdlemine eelmiste perioodidega

Finantsturu osalised, kes on kirjeldanud negatiivset mõju kestlikkusteguritele perioodil, mis eelneb perioodile, mille kohta tuleb teave vastavalt artiklile 6 avalikustada, esitavad I lisa tabeli 1 osas „Kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kirjeldus“ asjaomase aruandlusperioodi võrdluse eelmise aruandlusperioodiga ja seejärel iga varasema aruandlusperioodiga (kokku kuni viie varasema perioodiga).

2. JAGU

Finantsnõustajad

Artikkel 11

Finantsnõustajate avaldus selle kohta, et kindlustus- või investeerimisnõustamisel võetakse arvesse kestlikkusteguritele avalduvat põhilist negatiivset mõju

1.   Määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punkti 11 alapunktides a ja b osutatud finantsnõustajad, kes kohaldavad nimetatud määruse artikli 4 lõike 5 punkti a, avaldavad nimetatud määruse artikli 4 lõike 5 punktis a osutatud teabe oma veebisaidi eraldi jaotises „Avaldus kindlustusnõustamise põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele“.

2.   Määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punkti 11 alapunktides c–f osutatud finantsnõustajad, kes kohaldavad nimetatud määruse artikli 4 lõike 5 punkti a, avaldavad nimetatud määruse artikli 4 lõike 5 punktis a osutatud teabe oma veebisaidi eraldi jaotises „Avaldus investeerimisnõustamise põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele“.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud avaldus ja teave sisaldavad üksikasjalikku teavet protsessi kohta, mida finantsnõustajad kasutavad nende finantstoodete valimiseks, mille kohta nad nõu annavad, sealhulgas kogu järgmist teavet:

| a) | kuidas finantsnõustajad kasutavad teavet, mille finantsturu osalised on käesoleva määruse kohaselt avaldanud; |
| --- | --- |

a)

kuidas finantsnõustajad kasutavad teavet, mille finantsturu osalised on käesoleva määruse kohaselt avaldanud;

| b) | kas finantsnõustajad järjestavad ja valivad finantstooteid I lisa tabelis 1 loetletud näitajate ja mis tahes täiendavate näitajate alusel ning asjakohasel juhul tuleb esitada kasutatud järjestamis- ja valikumeetodite kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

kas finantsnõustajad järjestavad ja valivad finantstooteid I lisa tabelis 1 loetletud näitajate ja mis tahes täiendavate näitajate alusel ning asjakohasel juhul tuleb esitada kasutatud järjestamis- ja valikumeetodite kirjeldus;

| c) | I lisa tabeli 1 loetelus esitatud põhilise negatiivse mõju puhul kriteeriumid või künnised, mida kasutatakse finantstoodete valimiseks või nende kohta nõu andmiseks. |
| --- | --- |

c)

I lisa tabeli 1 loetelus esitatud põhilise negatiivse mõju puhul kriteeriumid või künnised, mida kasutatakse finantstoodete valimiseks või nende kohta nõu andmiseks.

3. JAGU

Finantsturu osaliste avaldus selle kohta, et nad ei võta arvesse investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele, ja finantsnõustajate avaldus selle kohta, et nad ei võta investeerimis- või kindlustusnõustamisel arvesse investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele

Artikkel 12

Finantsturu osaliste avaldus, et nad ei võta arvesse oma investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele

1.   Määruse (EL) 2019/2088 artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud finantsturu osalised avaldavad nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud teabe oma veebisaidi eraldi jaotises „Investeerimisotsuste poolt kestlikkusteguritele avaldatava negatiivse mõju mittearvestamine“.

2.   Lõikes 1 osutatud avaldus sisaldab järgmist:

| a) | silmapaistev avaldus selle kohta, et finantsturu osaline ei võta arvesse oma investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele; |
| --- | --- |

a)

silmapaistev avaldus selle kohta, et finantsturu osaline ei võta arvesse oma investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele;

| b) | põhjused, miks finantsturu osaline ei võta arvesse oma investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele, ning asjakohasel juhul teave selle kohta, kas finantsturu osaline kavatseb sellist negatiivset mõju arvesse võtta, viidates I lisa tabelis 1 loetletud näitajatele, ning kui jah, siis millal. |
| --- | --- |

b)

põhjused, miks finantsturu osaline ei võta arvesse oma investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele, ning asjakohasel juhul teave selle kohta, kas finantsturu osaline kavatseb sellist negatiivset mõju arvesse võtta, viidates I lisa tabelis 1 loetletud näitajatele, ning kui jah, siis millal.

Artikkel 13

Finantsnõustajate avaldus selle kohta, et nad ei võta investeerimis- või kindlustusnõustamisel arvesse investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele

1.   Määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punkti 11 alapunktides a ja b osutatud finantsnõustajad, kes kohaldavad nimetatud määruse artikli 4 lõike 5 punkti b, avaldavad nimetatud määruse artikli 4 lõike 5 punktis b osutatud teabe oma veebisaidi eraldi jaotises „Kindlustusnõustamise poolt kestlikkusteguritele avaldatava negatiivse mõju mittearvestamine“.

2.   Määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punkti 11 alapunktides c–f osutatud finantsnõustajad, kes kohaldavad nimetatud määruse artikli 4 lõike 5 punkti b, avaldavad nimetatud määruse artikli 4 lõike 5 punktis b osutatud teabe oma veebisaidi eraldi jaotises „Investeerimisnõustamise poolt kestlikkusteguritele avaldatava negatiivse mõju mittearvestamine“.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud avaldus ja teave sisaldavad järgmist:

| a) | silmapaistev avaldus selle kohta, et finantsnõustaja ei võta investeerimis- või kindlustusnõustamisel arvesse investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele; |
| --- | --- |

a)

silmapaistev avaldus selle kohta, et finantsnõustaja ei võta investeerimis- või kindlustusnõustamisel arvesse investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele;

| b) | põhjused, miks finantsnõustaja ei võta investeerimis- või kindlustusnõustamisel arvesse investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele, ning asjakohasel juhul teave selle kohta, kas finantsnõustaja kavatseb sellist negatiivset mõju arvesse võtta, viidates I lisa tabelis 1 loetletud näitajatele, ning kui jah, siis millal. |
| --- | --- |

b)

põhjused, miks finantsnõustaja ei võta investeerimis- või kindlustusnõustamisel arvesse investeerimisotsuste negatiivset mõju kestlikkusteguritele, ning asjakohasel juhul teave selle kohta, kas finantsnõustaja kavatseb sellist negatiivset mõju arvesse võtta, viidates I lisa tabelis 1 loetletud näitajatele, ning kui jah, siis millal.

III PEATÜKK

TOOTEID KÄSITLEVA LEPINGUEELSE TEABE AVALIKUSTAMINE

1. JAGU

Keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamine

Artikkel 14

Finantsturu osaliste poolt määruse (EL) 2019/2088 artikli 8 lõigete 1, 2 ja 2a kohaselt avalikustatava lepingueelse teabe esitamine

1.   Finantsturu osalised esitavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 8 lõigete 1, 2 ja 2a kohaselt avalikustatava teabe käesoleva määruse II lisas ette nähtud vormis. Kõnealune teave esitatakse määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumentide või teabe lisana.

2.   Finantsturu osalised esitavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumentide või teabe põhiosas silmapaistva avalduse selle kohta, et teave keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste kohta on kättesaadav kõnealuste dokumentide või teabe lisas.

3.   Finantsturu osalised esitavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumentide või teabe lisa alguses kogu järgmise teabe:

| a) | kas finantstoote eesmärk on kestlike investeeringute tegemine; |
| --- | --- |

a)

kas finantstoote eesmärk on kestlike investeeringute tegemine;

| b) | kas finantstoode edendab keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi, ilma et selle eesmärk oleks kestlike investeeringute tegemine. |
| --- | --- |

b)

kas finantstoode edendab keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi, ilma et selle eesmärk oleks kestlike investeeringute tegemine.

Artikkel 15

Kestlikke investeeringuid käsitlev teave keskkonnaalaseid omadusi edendavate finantstoodete varade jaotuse osas

1.   Määruse (EL) 2020/852 artikli 6 esimeses lõigus osutatud finantstoodete puhul esitavad finantsturu osalised II lisas esitatud vormi osas „Millises miinimumulatuses on keskkonnaeesmärgiga kestlikud investeeringud kooskõlas ELi taksonoomiaga?“ kogu järgmise teabe:

| a) | sektordiagramm järgmise kohta:






  i) | mil määral on koondinvesteeringud investeeringud keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, arvutatuna vastavalt käesoleva määruse artikli 17 lõigetele 1–4; |
| --- | --- | --- |

a)

sektordiagramm järgmise kohta:

i)

mil määral on koondinvesteeringud investeeringud keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, arvutatuna vastavalt käesoleva määruse artikli 17 lõigetele 1–4;

| ii) | mil määral on koondinvesteeringud, välja arvatud riiginõuded, investeeringud keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, arvutatuna vastavalt käesoleva määruse artikli 17 lõikele 5; |
| --- | --- |

ii)

mil määral on koondinvesteeringud, välja arvatud riiginõuded, investeeringud keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, arvutatuna vastavalt käesoleva määruse artikli 17 lõikele 5;

| b) | selliste finantstoodete aluseks olevate investeeringute kirjeldus, mis on seotud keskkonnakestlike majandustegevustega, sealhulgas kirjeldus, kas nende investeeringute vastavus määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud nõuetele sõltub ühe või mitme audiitori kinnitusest või ühe või mitme kolmanda isiku poolsest läbivaatamisest, ning kui see on nii, siis audiitori või kolmanda isiku nimi või nimed; |
| --- | --- |

b)

selliste finantstoodete aluseks olevate investeeringute kirjeldus, mis on seotud keskkonnakestlike majandustegevustega, sealhulgas kirjeldus, kas nende investeeringute vastavus määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud nõuetele sõltub ühe või mitme audiitori kinnitusest või ühe või mitme kolmanda isiku poolsest läbivaatamisest, ning kui see on nii, siis audiitori või kolmanda isiku nimi või nimed;

| c) | kui finantstoodetega investeeritakse muudesse majandustegevustesse kui keskkonnakestlikud majandustegevused, siis selle põhjuste selge selgitus; |
| --- | --- |

c)

kui finantstoodetega investeeritakse muudesse majandustegevustesse kui keskkonnakestlikud majandustegevused, siis selle põhjuste selge selgitus;

| d) | kui finantstoodetel on riiginõudeid ja finantsturu osaline ei saa hinnata, mil määral need riskipositsioonid aitavad kaasa keskkonnakestlikele majandustegevustele, siis kirjeldav selgitus neid riskipositsioone sisaldavate investeeringute osakaalu kohta koguinvesteeringutes. |
| --- | --- |

d)

kui finantstoodetel on riiginõudeid ja finantsturu osaline ei saa hinnata, mil määral need riskipositsioonid aitavad kaasa keskkonnakestlikele majandustegevustele, siis kirjeldav selgitus neid riskipositsioone sisaldavate investeeringute osakaalu kohta koguinvesteeringutes.

2.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel kasutavad finantsturu osalised:

| a) | sama põhilist tulemusnäitajat mittefinantsettevõtjatesse tehtud koondinvesteeringute puhul; |
| --- | --- |

a)

sama põhilist tulemusnäitajat mittefinantsettevõtjatesse tehtud koondinvesteeringute puhul;

| b) | sama põhilist tulemusnäitajat sama liiki finantsettevõtjatesse tehtud koondinvesteeringute puhul. |
| --- | --- |

b)

sama põhilist tulemusnäitajat sama liiki finantsettevõtjatesse tehtud koondinvesteeringute puhul.

Kahjukindlustustegevusega tegelevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate puhul võib põhiline tulemusnäitaja olla delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 artikli 6 kohane investeeringute põhilise tulemusnäitaja ja kindlustustegevuse põhilise tulemusnäitaja kombinatsioon.

3.   Lõike 1 punkti b kohaldamisel sisaldab kirjeldus kogu järgmist teavet:

| a) | investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kes on mittefinantsettevõtjad, kas keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute määra mõõdetakse käibe alusel või kas finantsturu osaline on finantstoote omaduste tõttu otsustanud esitada representatiivsema arvutuse, kui seda määra mõõdetakse kapitali- või tegevuskuludega, ja kõnealuse otsuse põhjus, sealhulgas selgitus, miks kõnealune otsus on finantstoote investorite jaoks asjakohane; |
| --- | --- |

a)

investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kes on mittefinantsettevõtjad, kas keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute määra mõõdetakse käibe alusel või kas finantsturu osaline on finantstoote omaduste tõttu otsustanud esitada representatiivsema arvutuse, kui seda määra mõõdetakse kapitali- või tegevuskuludega, ja kõnealuse otsuse põhjus, sealhulgas selgitus, miks kõnealune otsus on finantstoote investorite jaoks asjakohane;

| b) | kui investeerimisobjektiks olevate äriühingute avalikustatavas teabes ei ole hõlpsasti kättesaadavat teavet keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute määra kohta, siis üksikasjad selle kohta, kas finantsturu osaline sai samaväärset teavet otse investeerimisobjektiks olevatelt äriühingutelt või kolmandatelt isikutelt; |
| --- | --- |

b)

kui investeerimisobjektiks olevate äriühingute avalikustatavas teabes ei ole hõlpsasti kättesaadavat teavet keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute määra kohta, siis üksikasjad selle kohta, kas finantsturu osaline sai samaväärset teavet otse investeerimisobjektiks olevatelt äriühingutelt või kolmandatelt isikutelt;

| c) | üleminekumajandustegevustesse ja neid toetavatesse majandustegevustesse tehtud investeeringute minimaalsete osakaalude jaotus, väljendatuna kõikidel juhtudel protsendina kõigist finantstoote investeeringutest. |
| --- | --- |

c)

üleminekumajandustegevustesse ja neid toetavatesse majandustegevustesse tehtud investeeringute minimaalsete osakaalude jaotus, väljendatuna kõikidel juhtudel protsendina kõigist finantstoote investeeringutest.

Artikkel 16

Kestlikke investeeringuid käsitlev teave sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete varade jaotuse osas

Finantstoodete puhul, mis edendavad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi ja mis hõlmavad kohustust teha sotsiaalse eesmärgiga kestlikke investeeringuid, lisavad finantsturu osalised II lisas esitatud vormi ossa „Milline on selle finantstoote jaoks kavandatud varade jaotus?“ kõnealuste kestlike investeeringute miinimumosakaal.

Artikkel 17

Keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute määra arvutamine

1.   Keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute määr arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:

Image 1

kus „finantstootega keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringud“ on järgmiste finantstoote investeeringute turuväärtuse summa:

| a) | investeerimisobjektiks olevate äriühingute võlaväärtpaberite ja aktsiate puhul, kui osa investeerimisobjektiks olevate äriühingute tegevusest on seotud keskkonnakestlike majandustegevustega, kõnealuste võlaväärtpaberite või aktsiate kõnealuse osa turuväärtus; |
| --- | --- |

a)

investeerimisobjektiks olevate äriühingute võlaväärtpaberite ja aktsiate puhul, kui osa investeerimisobjektiks olevate äriühingute tegevusest on seotud keskkonnakestlike majandustegevustega, kõnealuste võlaväärtpaberite või aktsiate kõnealuse osa turuväärtus;

| b) | muude kui punktis a osutatud võlaväärtpaberite puhul, kui nende võlaväärtpaberite tingimuste kohaselt tuleb osa tulust kasutada üksnes keskkonnakestlikes majandustegevustes, selle osa turuväärtus; |
| --- | --- |

b)

muude kui punktis a osutatud võlaväärtpaberite puhul, kui nende võlaväärtpaberite tingimuste kohaselt tuleb osa tulust kasutada üksnes keskkonnakestlikes majandustegevustes, selle osa turuväärtus;

| c) | keskkonnakestlikke võlakirju käsitlevate liidu õigusaktide alusel emiteeritud võlakirjade puhul nende võlakirjade turuväärtus; |
| --- | --- |

c)

keskkonnakestlikke võlakirju käsitlevate liidu õigusaktide alusel emiteeritud võlakirjade puhul nende võlakirjade turuväärtus;

| d) | selliste kinnisvarasse tehtud investeeringute puhul, mis kvalifitseeruvad keskkonnakestlikuks majandustegevuseks, nende investeeringute turuväärtus; |
| --- | --- |

d)

selliste kinnisvarasse tehtud investeeringute puhul, mis kvalifitseeruvad keskkonnakestlikuks majandustegevuseks, nende investeeringute turuväärtus;

| e) | selliste taristuvaradesse tehtud investeeringute puhul, mis kvalifitseeruvad keskkonnakestlikuks majandustegevuseks, nende investeeringute turuväärtus; |
| --- | --- |

e)

selliste taristuvaradesse tehtud investeeringute puhul, mis kvalifitseeruvad keskkonnakestlikuks majandustegevuseks, nende investeeringute turuväärtus;

| f) | investeeringute puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (15) artikli 2 punktis 19 määratletud väärtpaberistamise positsioonidesse, millel on keskkonnakestlike majandustegevuste aluspositsioonid, kõnealuste riskipositsioonide osakaalu turuväärtus; |
| --- | --- |

f)

investeeringute puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (15) artikli 2 punktis 19 määratletud väärtpaberistamise positsioonidesse, millel on keskkonnakestlike majandustegevuste aluspositsioonid, kõnealuste riskipositsioonide osakaalu turuväärtus;

| g) | määruse (EL) 2020/852 artikli 5 esimeses lõigus ja artikli 6 esimeses lõigus osutatud finantstoodetesse tehtavate investeeringute puhul nende finantstoodete sellise osa turuväärtus, mis vastab keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute määrale, arvutatuna vastavalt käesolevale artiklile.
  Keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute määra arvutamiseks kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 (16) artikli 3 lõigetes 4 ja 5 sätestatud lühikeste netopositsioonide arvutamiseks kasutatud metoodikat. |
| --- | --- |

g)

määruse (EL) 2020/852 artikli 5 esimeses lõigus ja artikli 6 esimeses lõigus osutatud finantstoodetesse tehtavate investeeringute puhul nende finantstoodete sellise osa turuväärtus, mis vastab keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute määrale, arvutatuna vastavalt käesolevale artiklile.

Keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute määra arvutamiseks kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 (16) artikli 3 lõigetes 4 ja 5 sätestatud lühikeste netopositsioonide arvutamiseks kasutatud metoodikat.

2.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel arvutatakse keskkonnakestlike majandustegevustega seotud investeerimisobjektiks olevate äriühingute tegevuse osakaal finantstoote investeeringute puhul kõige asjakohasemate põhiliste tulemusnäitajate alusel, kasutades järgmist teavet:

| a) | määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul nende investeerimisobjektiks olevate äriühingute poolt kõnealuse artikli kohaselt avalikustatud teave; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul nende investeerimisobjektiks olevate äriühingute poolt kõnealuse artikli kohaselt avalikustatud teave;

| b) | muude investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul samaväärne teave, mille finantsturu osaline on saanud otse investeerimisobjektiks olevatelt äriühingutelt või kolmandatelt isikutelt. |
| --- | --- |

b)

muude investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul samaväärne teave, mille finantsturu osaline on saanud otse investeerimisobjektiks olevatelt äriühingutelt või kolmandatelt isikutelt.

3.   Artikli 15 lõike 1 punktis a ja artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud teabe avalikustamisel kasutatakse investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kes on mittefinantsettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 kohast mittefinantsteabe avaldamise kohustust, ja muude mittefinantsettevõtjate puhul, kelle suhtes seda kohustust ei kohaldata, lõikes 2 osutatud arvutuses kõikide mittefinantsettevõtjate puhul sama liiki põhilise tulemusnäitajana käivet.

4.   Erandina lõikest 3 võib juhul, kui kapitalikulud või tegevuskulud annavad finantstoote omaduste tõttu representatiivsema arvutuse keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute määra kohta, kasutada arvutuses neist kahest põhilisest tulemusnäitajast kõige asjakohasemat. Investeerimisobjektiks olevate äriühingute puhul, kes on finantsettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2020/852 artikli 8 lõiget 1, ja muude finantsettevõtjate puhul, kelle suhtes seda kohustust ei kohaldata, kasutatakse lõikes 2 osutatud arvutuses delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 III lisa punkti 1.1 alapunktides b–e osutatud põhilisi tulemusnäitajaid.

5.   Artikli 15 lõike 1 punkti a alapunktis ii, artikli 19 lõike 1 punkti a alapunktis ii, artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktis iii ja artikli 62 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud avalikustatava teabe suhtes kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 1–4, välja arvatud see, et riiginõudeid ei arvata lõikes 1 esitatud valemi tehte lugejasse ja nimetajasse.

2. JAGU

Kestliku investeerimise eesmärk

Artikkel 18

Finantsturu osaliste poolt määruse (EL) 2019/2088 artikli 9 lõigete 1–4a kohaselt avalikustatava lepingueelse teabe esitamine finantstoodete kohta

1.   Finantsturu osalised esitavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 9 lõigete 1–4a ja käesoleva jao kohaselt avalikustatava teabe määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi või teabe lisas. Nad esitavad selle teabe käesoleva määruse III lisas ette nähtud vormis.

2.   Finantsturu osalised lisavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi või teabe põhiosasse silmapaistva avalduse selle kohta, et teave kestlike investeeringute kohta on kättesaadav lisas.

3.   Finantsturu osalised lisavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi lisa või teabe algusesse avalduse, et finantstoote eesmärk on kestlik investeerimine.

Artikkel 19

Kestlikke investeeringuid käsitlev teave finantstoodete kohta, mille eesmärk on kestlik investeerimine

1.   Määruse (EL) 2020/852 artikli 5 esimeses lõigus osutatud finantstoodete puhul esitavad finantsturu osalised III lisas esitatud vormi osas „Milline on varade jaotus ja kestlike investeeringute minimaalne osakaal?“ kogu järgmise teabe:

| a) | sektordiagramm:






  i) | kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõike 1 punkti a alapunktiga i; |
| --- | --- | --- |

a)

sektordiagramm:

i)

kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõike 1 punkti a alapunktiga i;

| ii) | kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõike 1 punkti a alapunktiga ii; |
| --- | --- |

ii)

kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõike 1 punkti a alapunktiga ii;

| b) | käesoleva määruse artikli 15 lõike 1 punkti b kohane kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse artikli 15 lõike 1 punkti b kohane kirjeldus;

| c) | kui finantstoodetega investeeritakse majandustegevustesse, mis aitavad kaasa keskkonnaeesmärgi saavutamisele, ja majandustegevused ei ole keskkonnakestlikud majandustegevused, siis selle põhjuste selge selgitus; |
| --- | --- |

c)

kui finantstoodetega investeeritakse majandustegevustesse, mis aitavad kaasa keskkonnaeesmärgi saavutamisele, ja majandustegevused ei ole keskkonnakestlikud majandustegevused, siis selle põhjuste selge selgitus;

| d) | kui finantstoodetel on riiginõudeid ja finantsturu osaline ei saa hinnata, mil määral need riskipositsioonid aitavad kaasa keskkonnakestlikele majandustegevustele, siis kirjeldav selgitus neid riskipositsioone sisaldavate investeeringute osakaalu kohta koguinvesteeringutes. |
| --- | --- |

d)

kui finantstoodetel on riiginõudeid ja finantsturu osaline ei saa hinnata, mil määral need riskipositsioonid aitavad kaasa keskkonnakestlikele majandustegevustele, siis kirjeldav selgitus neid riskipositsioone sisaldavate investeeringute osakaalu kohta koguinvesteeringutes.

2.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel kohaldavad finantsturu osalised artikli 15 lõiget 2.

3.   Lõike 1 punkti b kohaldamisel kohaldavad finantsturu osalised artikli 15 lõiget 3.

4.   Finantstoodete puhul, millega investeeritakse majandustegevusse, mis aitab kaasa sotsiaalse eesmärgi saavutamisele, märgivad finantsturu osalised III lisas esitatud vormi osas „Milline on varade jaotus ja kestlike investeeringute minimaalne osakaal?“ nende investeeringute miinimumosakaalu.

3. JAGU

Investeerimisvõimalustega finantstooted

Artikkel 20

Finantstooted ühe või mitme alusinvesteeringu võimalusega, millest tingituna need finantstooted kvalifitseeruvad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavateks finantstoodeteks

1.   Erandina artiklitest 14–17, kui finantstoode pakub investorile investeerimisvõimalusi ja kvalifitseerub ühest või mitmest sellisest investeerimisvõimalusest tingituna keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavaks finantstooteks, lisavad finantsturu osalised määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi või teabe põhiosasse silmapaistva avalduse, milles nad kinnitavad kõike järgmist:

| a) | finantstoode edendab keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi; |
| --- | --- |

a)

finantstoode edendab keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi;

| b) | kõnealused keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused saavutatakse üksnes juhul, kui finantstootega investeeritakse vähemalt ühte käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud loetelus nimetatud investeerimisvõimalusse ning vähemalt ühte neist võimalustest kasutatakse finantstoote hoidmisaja jooksul; |
| --- | --- |

b)

kõnealused keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused saavutatakse üksnes juhul, kui finantstootega investeeritakse vähemalt ühte käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud loetelus nimetatud investeerimisvõimalusse ning vähemalt ühte neist võimalustest kasutatakse finantstoote hoidmisaja jooksul;

| c) | lisateave kõnealuste omaduste kohta on kättesaadav käesoleva artikli lõikes 3 osutatud lisades või asjakohasel juhul käesoleva artikli lõikes 5 osutatud viidete kaudu. |
| --- | --- |

c)

lisateave kõnealuste omaduste kohta on kättesaadav käesoleva artikli lõikes 3 osutatud lisades või asjakohasel juhul käesoleva artikli lõikes 5 osutatud viidete kaudu.

2.   Lõikes 1 osutatud silmapaistvale avaldusele lisatakse kogu järgmine teave:

| a) | lõikes 3 osutatud investeerimisvõimaluste loetelu, mis on esitatud vastavalt nimetatud lõike punktides a, b ja c osutatud investeerimisvõimaluste kategooriatele; |
| --- | --- |

a)

lõikes 3 osutatud investeerimisvõimaluste loetelu, mis on esitatud vastavalt nimetatud lõike punktides a, b ja c osutatud investeerimisvõimaluste kategooriatele;

| b) | iga lõike 3 punktides a, b ja c osutatud investeerimisvõimaluse osakaal igas kategoorias võrreldes finantstoote pakutavate investeerimisvõimaluste koguarvuga. |
| --- | --- |

b)

iga lõike 3 punktides a, b ja c osutatud investeerimisvõimaluse osakaal igas kategoorias võrreldes finantstoote pakutavate investeerimisvõimaluste koguarvuga.

3.   Finantsturu osalised esitavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi või teabe lisades järgmise teabe järgmiste investeerimisvõimaluste kategooriate kohta:

| a) | iga investeerimisvõimaluse kohta, mis kvalifitseerub keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavaks finantstooteks, käesoleva määruse artiklites 14–17 osutatud teave; |
| --- | --- |

a)

iga investeerimisvõimaluse kohta, mis kvalifitseerub keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavaks finantstooteks, käesoleva määruse artiklites 14–17 osutatud teave;

| b) | iga investeerimisvõimaluse kohta, mis kvalifitseerub kestliku investeerimise eesmärgiga finantstooteks, käesoleva määruse artiklites 18 ja 19 osutatud teave; |
| --- | --- |

b)

iga investeerimisvõimaluse kohta, mis kvalifitseerub kestliku investeerimise eesmärgiga finantstooteks, käesoleva määruse artiklites 18 ja 19 osutatud teave;

| c) | iga investeerimisvõimaluse kohta, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis ei ole finantstoode, teave kestliku investeerimise eesmärgi kohta. |
| --- | --- |

c)

iga investeerimisvõimaluse kohta, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis ei ole finantstoode, teave kestliku investeerimise eesmärgi kohta.

4.   Finantsturu osalised esitavad lõike 3 punktis a osutatud teabe II lisas sätestatud vormis ja lõike 3 punktis b osutatud teabe III lisas sätestatud vormis.

5.   Erandina lõikest 3, kui finantstoode pakub investorile mitmesuguseid investeerimisvõimalusi, nii et teavet nende investeerimisvõimaluste kohta ei ole vajaliku lisade arvu tõttu võimalik määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi või teabe lisades selgel ja kokkuvõtlikul viisil esitada, võivad finantsturu osalised esitada käesoleva artikli lõikes 3 osutatud teabe, lisades määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi või teabe põhiosasse viited nimetatud lõikes osutatud direktiivide, määruste ja siseriiklike õigusnormidega nõutava avalikustatava teabe lisadele, mis seda teavet sisaldavad.

Artikkel 21

Finantstooted alusinvesteeringu võimalustega, mille eesmärk on kestlik investeerimine

1.   Erandina artiklitest 18 ja 19, kui finantstoode pakub investorile investeerimisvõimalusi ja kõikide nende investeerimisvõimaluste eesmärk on kestlik investeerimine, kinnitavad finantsturu osalised määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi või teabe põhiosas esitatud silmapaistvas avalduses, et finantstoote eesmärk on kestlik investeerimine ja et selle eesmärgiga seotud teave on kättesaadav määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi või teabe lisades või vajaduse korral käesoleva artikli lõikes 5 osutatud viidete kaudu.

2.   Lõikes 1 osutatud silmapaistvale avaldusele lisatakse kogu järgmine teave:

| a) | lõikes 3 osutatud investeerimisvõimaluste loetelu, mis on esitatud vastavalt nimetatud lõike punktides a ja b osutatud investeerimisvõimaluste kategooriatele; |
| --- | --- |

a)

lõikes 3 osutatud investeerimisvõimaluste loetelu, mis on esitatud vastavalt nimetatud lõike punktides a ja b osutatud investeerimisvõimaluste kategooriatele;

| b) | iga lõike 3 punktides a ja b osutatud investeerimisvõimaluste kategooria osakaal iga kategooria puhul võrreldes finantstoote pakutavate investeerimisvõimaluste koguarvuga. |
| --- | --- |

b)

iga lõike 3 punktides a ja b osutatud investeerimisvõimaluste kategooria osakaal iga kategooria puhul võrreldes finantstoote pakutavate investeerimisvõimaluste koguarvuga.

3.   Finantsturu osalised esitavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi või teabe lisades järgmise teabe järgmiste investeerimisvõimaluste kategooriate kohta:

| a) | iga investeerimisvõimaluse kohta, mis kvalifitseerub kestliku investeerimise eesmärgiga finantstooteks, käesoleva määruse artiklites 18 ja 19 osutatud teave; |
| --- | --- |

a)

iga investeerimisvõimaluse kohta, mis kvalifitseerub kestliku investeerimise eesmärgiga finantstooteks, käesoleva määruse artiklites 18 ja 19 osutatud teave;

| b) | iga investeerimisvõimaluse puhul, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis ei ole finantstoode: teave kestliku investeerimise eesmärgi kohta. |
| --- | --- |

b)

iga investeerimisvõimaluse puhul, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis ei ole finantstoode: teave kestliku investeerimise eesmärgi kohta.

4.   Finantsturu osalised esitavad lõike 3 punktis a osutatud teabe vastavalt III lisas sätestatud vormile.

5.   Erandina lõikest 3, kui finantstoode pakub investorile mitmesuguseid investeerimisvõimalusi, nii et teavet nende investeerimisvõimaluste kohta ei ole vajaliku lisade arvu tõttu võimalik määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi või teabe lisades selgel ja kokkuvõtlikul viisil esitada, võivad finantsturu osalised esitada käesoleva artikli lõikes 3 viidatud teabe, lisades määruse (EL) 2019/2088 artikli 6 lõikes 3 osutatud dokumendi või teabe põhiosasse viited nimetatud lõikes osutatud direktiivide, määruste ja siseriiklike õigusnormidega nõutava asjakohase avalikustatava teabe lisadele, mis seda teavet sisaldavad.

Artikkel 22

Teave alusinvesteeringu võimaluste kohta, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis ise ei ole finantstooted

Artikli 20 lõike 3 punktis c ja artikli 21 lõike 3 punktis b osutatud teave kestliku investeerimise eesmärgi kohta sisaldab järgmist:

| a) | kestliku investeerimise eesmärgi kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

kestliku investeerimise eesmärgi kirjeldus;

| b) | loetelu näitajatest, mida kasutatakse kõnealuse kestliku investeerimise eesmärgi saavutamise mõõtmiseks; |
| --- | --- |

b)

loetelu näitajatest, mida kasutatakse kõnealuse kestliku investeerimise eesmärgi saavutamise mõõtmiseks;

| c) | kirjeldus selle kohta, kuidas investeeringud ei kahjusta oluliselt ühtegi kestliku investeerimise eesmärki, sealhulgas kogu järgmine teave:






  i) | kuidas võetakse arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid; |
| --- | --- | --- |

c)

kirjeldus selle kohta, kuidas investeeringud ei kahjusta oluliselt ühtegi kestliku investeerimise eesmärki, sealhulgas kogu järgmine teave:

i)

kuidas võetakse arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid;

| ii) | kas kestlik investeering on kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega. |
| --- | --- |

ii)

kas kestlik investeering on kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega.

IV PEATÜKK

TOOTE KOHTA TEABE AVALIKUSTAMINE VEEBISAIDIL

Artikkel 23

Veebisaidi jaotis, kus finantstoodete kohta avalikustatakse kestlikkust käsitlev teave

Finantsturu osalised avaldavad iga finantstoote kohta määruse (EL) 2019/2088 artikli 10 lõikes 1 osutatud teabe pealkirja „Kestlikkust käsitlev teave“ all eraldi jaotises oma veebisaidi samas osas, kus avaldatakse finantstootega seotud muu teave, sealhulgas turundusteated. Finantsturu osalised märgivad selgelt finantstoote, millega kestlikkust käsitleva teabe jaotises esitatud teave seotud on, ning esitavad silmatorkavalt selle finantstoote keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused või kestliku investeerimise eesmärgi.

1. JAGU

Keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete kohta teabe avalikustamine veebisaidil

Artikkel 24

Veebisaidi jaotised, kus avalikustatakse teave keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete kohta

Keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul avaldavad finantsturu osalised määruse (EL) 2019/2088 artikli 10 lõikes 1 ja käesoleva määruse artiklites 25–36 osutatud teabe järgmises järjekorras ning jaotatuna järgmistesse jaotistesse:

| a) | „Kokkuvõte“; |
| --- | --- |

a)

„Kokkuvõte“;

| b) | „Kestliku investeerimise eesmärk puudub“; |
| --- | --- |

b)

„Kestliku investeerimise eesmärk puudub“;

| c) | „Finantstoote keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused“; |
| --- | --- |

c)

„Finantstoote keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused“;

| d) | „Investeerimisstrateegia“; |
| --- | --- |

d)

„Investeerimisstrateegia“;

| e) | „Investeeringute osakaal“; |
| --- | --- |

e)

„Investeeringute osakaal“;

| f) | „Keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste seire“; |
| --- | --- |

f)

„Keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste seire“;

| g) | „Meetodid“; |
| --- | --- |

g)

„Meetodid“;

| h) | „Andmeallikad ja andmetöötlus“; |
| --- | --- |

h)

„Andmeallikad ja andmetöötlus“;

| i) | „Meetodite ja andmete piirangud“; |
| --- | --- |

i)

„Meetodite ja andmete piirangud“;

| j) | „Hoolsuskohustus“; |
| --- | --- |

j)

„Hoolsuskohustus“;

| k) | „Kaasamispoliitika“; |
| --- | --- |

k)

„Kaasamispoliitika“;

| l) | kui finantstootega edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste saavutamiseks on võrdlusaluseks määratud indeks, siis „Määratud võrdlusalus“. |
| --- | --- |

l)

kui finantstootega edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste saavutamiseks on võrdlusaluseks määratud indeks, siis „Määratud võrdlusalus“.

Artikkel 25

Veebisaidi jaotis „Kokkuvõte“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

1.   Artikli 24 punktis a osutatud veebisaidi jaotises „Kokkuvõte“ esitavad finantsturu osalised kokkuvõtlikult kogu teabe, mis sisaldub nimetatud artiklis osutatud eri jaotistes keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete kohta. Kokkuvõtva jaotise maksimaalne pikkus prindituna on kaks A4-formaadis lehekülge.

2.   Artikli 24 punktis a osutatud veebisaidi jaotis „Kokkuvõte“ esitatakse vähemalt järgmistes keeltes:

| a) | ühes päritoluliikmesriigi ametlikus keeles ja kui finantstoode on kättesaadav rohkem kui ühes liikmesriigis, siis täiendavalt rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles; |
| --- | --- |

a)

ühes päritoluliikmesriigi ametlikus keeles ja kui finantstoode on kättesaadav rohkem kui ühes liikmesriigis, siis täiendavalt rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles;

| b) | kui finantstoode tehakse kättesaadavaks vastuvõtvas liikmesriigis, siis ühes selle vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles. |
| --- | --- |

b)

kui finantstoode tehakse kättesaadavaks vastuvõtvas liikmesriigis, siis ühes selle vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles.

Artikkel 26

Veebisaidi jaotis „Kestliku investeerimise eesmärk puudub“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

1.   Artikli 24 punktis b osutatud jaotises „Kestliku investeerimise eesmärk puudub“ esitavad finantsturu osalised järgmise avalduse: „Käesoleva finantstootega edendatakse keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi, kuid selle eesmärk ei ole kestlik investeerimine.“

2.   Kui finantstoote puhul on võetud kohustus teha üks või mitu kestlikku investeeringut, selgitavad finantsturu osalised artikli 24 punktis b osutatud veebisaidi jaotises „Kestliku investeerimise eesmärk puudub“, kuidas kestlik investeering ei kahjusta oluliselt ühtegi kestliku investeerimise eesmärki, ning esitama muu hulgas kogu järgmise teabe:

| a) | kuidas võetakse arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid; |
| --- | --- |

a)

kuidas võetakse arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid;

| b) | kas kestlik investeering on kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega. |
| --- | --- |

b)

kas kestlik investeering on kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega.

Artikkel 27

Veebisaidi jaotis „Finantstoote keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

Artikli 24 punktis c osutatud veebisaidi jaotises „Finantstoote keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused“ kirjeldavad finantsturu osalised keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi, mida finantstooted edendavad.

Artikkel 28

Veebisaidi jaotis „Investeerimisstrateegia“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

Artikli 24 punktis d osutatud veebisaidi jaotises „Investeerimisstrateegia“ kirjeldavad finantsturu osalised kõike järgmist:

| a) | investeerimisstrateegia, mida kasutatakse finantstootega edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

investeerimisstrateegia, mida kasutatakse finantstootega edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste saavutamiseks;

| b) | investeerimisobjektiks olevate äriühingute hea juhtimistava hindamise põhimõtted, sealhulgas seoses usaldusväärsete juhtimisstruktuuride, töösuhete, töötajate tasustamise ja maksukuulekusega. |
| --- | --- |

b)

investeerimisobjektiks olevate äriühingute hea juhtimistava hindamise põhimõtted, sealhulgas seoses usaldusväärsete juhtimisstruktuuride, töösuhete, töötajate tasustamise ja maksukuulekusega.

Artikkel 29

Veebisaidi jaotis „Investeeringute osakaal“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

Artikli 24 punktis e osutatud veebisaidi jaotises „Investeeringute osakaal“ esitavad finantsturu osalised artiklis 14 osutatud teabe ning eristavad otseseid riskipositsioone investeerimisobjektiks olevates üksustes ja muud liiki kõnealuste üksustega seotud riskipositsioone.

Artikkel 30

Veebisaidi jaotis „Keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste seire“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

Artikli 24 punktis f osutatud veebisaidi jaotises „Keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste seire“ kirjeldavad finantsturu osalised, kuidas finantstoote kogu olelusringi jooksul jälgitakse finantstootega edendatavaid keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi ning iga edendatava keskkonnaalase või sotsiaalse omaduse saavutamise mõõtmiseks kasutatavaid kestlikkuse näitajaid, ning sellega seotud sisemisi või väliseid kontrollimehhanisme.

Artikkel 31

Veebisaidi jaotis „Keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste mõõtmise meetodid“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

Artikli 24 punktis g osutatud veebisaidi jaotises „Keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste mõõtmise meetodid“ kirjeldavad finantsturu osalised meetodeid, mille abil mõõdetakse, kuidas on finantstootega edendatud sotsiaalsed või keskkonnaalased omadused saavutatud.

Artikkel 32

Veebisaidi jaotis „Andmeallikad ja andmetöötlus“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

Artikli 24 punktis h osutatud veebisaidi jaotises „Andmeallikad ja andmetöötlus“ kirjeldavad finantsturu osalised kõike järgmist:

| a) | andmeallikad, mida kasutati iga finantstootega edendatava keskkonnaalase või sotsiaalse omaduse saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

andmeallikad, mida kasutati iga finantstootega edendatava keskkonnaalase või sotsiaalse omaduse saavutamiseks;

| b) | andmete kvaliteedi tagamiseks võetud meetmed; |
| --- | --- |

b)

andmete kvaliteedi tagamiseks võetud meetmed;

| c) | kuidas andmeid töödeldakse; |
| --- | --- |

c)

kuidas andmeid töödeldakse;

| d) | hinnanguliste andmete osakaal. |
| --- | --- |

d)

hinnanguliste andmete osakaal.

Artikkel 33

Veebisaidi jaotis „Meetodite ja andmete piirangud“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

Artikli 24 punktis i osutatud veebisaidi jaotises „Meetodite ja andmete piirangud“ kirjeldavad finantsturu osalised kõike järgmist:

| a) | artikli 24 punktis g osutatud meetodite ja artikli 24 punktis h osutatud andmeallikatega seotud piirangud; |
| --- | --- |

a)

artikli 24 punktis g osutatud meetodite ja artikli 24 punktis h osutatud andmeallikatega seotud piirangud;

| b) | kuidas need piirangud ei mõjuta finantstootega edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste saavutamist. |
| --- | --- |

b)

kuidas need piirangud ei mõjuta finantstootega edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste saavutamist.

Artikkel 34

Veebisaidi jaotis „Hoolsuskohustus“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

Artikli 24 punktis j osutatud veebisaidi jaotises „Hoolsuskohustus“ kirjeldavad finantsturu osalised finantstoote alusvara suhtes rakendatud hoolsusmeetmeid, sealhulgas nende hoolsusmeetmetega seotud sise- ja väliskontrolle.

Artikkel 35

Veebisaidi jaotis „Kaasamispoliitika“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

Artikli 24 punktis k osutatud veebisaidi jaotises „Kaasamispoliitika“ kirjeldavad finantsturu osalised kaasamispoliitikat, mida rakendatakse juhul, kui kaasamine on keskkonnaalaste või sotsiaalsete investeeringute strateegia osa, sealhulgas mis tahes juhtimismenetlusi, mida kohaldatakse investeerimisobjektiks olevates äriühingutes esinevate kestlikkusega seotud vastuolude suhtes.

Artikkel 36

Veebisaidi jaotis „Määratud võrdlusalus“ keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul

1.   Artikli 24 punktis l osutatud veebisaidi jaotises „Määratud võrdlusalus“ kirjeldavad finantsturu osalised, kas finantstootega edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste saavutamiseks on määratud võrdlusindeks ning kuidas tagatakse selle indeksi kooskõla finantstootega edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omadustega, sealhulgas sisendandmeid, nende andmete valimiseks kasutatud meetodeid, tasakaalustamismeetodeid ja indeksi arvutamist.

2.   Kui osa lõikes 1 osutatud teabest või kogu teave avaldatakse võrdlusaluse halduri veebisaidil, lisatakse link sellele teabele.

2. JAGU

Kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete kohta teabe avalikustamine veebisaidil

Artikkel 37

Kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete kohta teabe avalikustamine veebisaidil

Finantstoodete puhul, mille eesmärk on kestlik investeerimine, avaldavad finantsturu osalised määruse (EL) 2019/2088 artikli 10 lõikes 1 ja käesoleva määruse artiklites 38–49 osutatud teabe järgmises järjekorras ja jaotatuna järgmistesse jaotistesse:

| a) | „Kokkuvõte“; |
| --- | --- |

a)

„Kokkuvõte“;

| b) | „Kestliku investeerimise eesmärki oluliselt ei kahjustata“; |
| --- | --- |

b)

„Kestliku investeerimise eesmärki oluliselt ei kahjustata“;

| c) | „Finantstoote kestliku investeerimise eesmärk“; |
| --- | --- |

c)

„Finantstoote kestliku investeerimise eesmärk“;

| d) | „Investeerimisstrateegia“; |
| --- | --- |

d)

„Investeerimisstrateegia“;

| e) | „Investeeringute osakaal“; |
| --- | --- |

e)

„Investeeringute osakaal“;

| f) | „Kestliku investeerimise eesmärgi seire“; |
| --- | --- |

f)

„Kestliku investeerimise eesmärgi seire“;

| g) | „Meetodid“; |
| --- | --- |

g)

„Meetodid“;

| h) | „Andmeallikad ja andmetöötlus“; |
| --- | --- |

h)

„Andmeallikad ja andmetöötlus“;

| i) | „Meetodite ja andmete piirangud“; |
| --- | --- |

i)

„Meetodite ja andmete piirangud“;

| j) | „Hoolsuskohustus“; |
| --- | --- |

j)

„Hoolsuskohustus“;

| k) | „Kaasamispoliitika“; |
| --- | --- |

k)

„Kaasamispoliitika“;

| l) | „Kestliku investeerimise eesmärgi saavutamine“. |
| --- | --- |

l)

„Kestliku investeerimise eesmärgi saavutamine“.

Artikkel 38

Veebisaidi jaotis „Kokkuvõte“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

1.   Artikli 37 punktis a osutatud veebisaidi jaotises „Kokkuvõte“ teevad finantsturu osalised kokkuvõtte teabest, mis on artiklis 37 osutatud eri osades kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete kohta esitatud. Kokkuvõtva jaotise maksimaalne pikkus prindituna on kaks A4-formaadis lehekülge.

2.   Artikli 37 punktis a osutatud veebisaidi jaotis „Kokkuvõte“ esitatakse vähemalt järgmistes keeltes:

| a) | ühes päritoluliikmesriigi ametlikus keeles ja kui finantstoode on kättesaadav rohkem kui ühes liikmesriigis, siis täiendavalt rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles; |
| --- | --- |

a)

ühes päritoluliikmesriigi ametlikus keeles ja kui finantstoode on kättesaadav rohkem kui ühes liikmesriigis, siis täiendavalt rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles;

| b) | kui finantstoode tehakse kättesaadavaks vastuvõtvas liikmesriigis, siis ühes selle vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles. |
| --- | --- |

b)

kui finantstoode tehakse kättesaadavaks vastuvõtvas liikmesriigis, siis ühes selle vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles.

Artikkel 39

Veebisaidi jaotis „Kestliku investeerimise eesmärki oluliselt ei kahjustata“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

Artikli 37 punktis b osutatud veebisaidi jaotises „Kestliku investeerimise eesmärki oluliselt ei kahjustata“ selgitavad finantsturu osalised, kas ja miks ei kahjusta finantstoote investeeringud oluliselt ühtegi kestliku investeerimise eesmärki, ning esitavad kogu järgmise teabe:

| a) | kuidas võetakse arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid; |
| --- | --- |

a)

kuidas võetakse arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid;

| b) | kas kestlik investeering on kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega. |
| --- | --- |

b)

kas kestlik investeering on kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega.

Artikkel 40

Veebisaidi jaotis „Finantstoote kestliku investeerimise eesmärk“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

Artikli 37 punktis c osutatud veebisaidi jaotises „Finantstoote kestliku investeerimise eesmärk“ kirjeldavad finantsturu osalised finantstoote kestliku investeerimise eesmärki.

Artikkel 41

Veebisaidi jaotis „Investeerimisstrateegia“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

Artikli 37 punktis d osutatud veebisaidi jaotises „Investeerimisstrateegia“ kirjeldavad finantsturu osalised kõike järgmist:

| a) | kestliku investeerimise eesmärgi saavutamiseks kasutatav investeerimisstrateegia; |
| --- | --- |

a)

kestliku investeerimise eesmärgi saavutamiseks kasutatav investeerimisstrateegia;

| b) | investeerimisobjektiks olevate äriühingute hea juhtimistava hindamise põhimõtted, sealhulgas seoses usaldusväärsete juhtimisstruktuuride, töösuhete, töötajate tasustamise ja maksukuulekusega. |
| --- | --- |

b)

investeerimisobjektiks olevate äriühingute hea juhtimistava hindamise põhimõtted, sealhulgas seoses usaldusväärsete juhtimisstruktuuride, töösuhete, töötajate tasustamise ja maksukuulekusega.

Artikkel 42

Veebisaidi jaotis „Investeeringute osakaal“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

Artikli 37 punktis e osutatud veebisaidi jaotises „Investeeringute osakaal“ esitavad finantsturu osalised käesoleva määruse III lisas esitatud vormi osas „Milline on varade jaotus ja kestlike investeeringute minimaalne osakaal?“ osutatud teabe ning eristavad otseseid riskipositsioone investeerimisobjektiks olevates üksustes ja muud liiki kõnealuste üksustega seotud riskipositsioone.

Artikkel 43

Veebisaidi jaotis „Kestliku investeerimise eesmärgi seire“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

Artikli 37 punktis f osutatud veebisaidi jaotises „Kestliku investeerimise eesmärgi seire“ kirjeldavad finantsturu osalised, kuidas finantstoote kogu olelusringi jooksul jälgitakse kestliku investeerimise eesmärki ja kestliku investeerimise eesmärgi saavutamise mõõtmiseks kasutatavaid kestlikkuse näitajaid, ning sellega seotud sisemisi või väliseid kontrollimehhanisme.

Artikkel 44

Veebisaidi jaotis „Meetodid“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

Artikli 37 punktis g osutatud veebisaidi jaotises „Meetodid“ kirjeldavad finantsturu osalised kestliku investeerimise eesmärgi saavutamise mõõtmiseks kasutatavaid meetodeid ja seda, kuidas kasutatakse kestlikkuse näitajaid kõnealuse kestlikkuse investeerimise eesmärgi saavutamise mõõtmiseks.

Artikkel 45

Veebisaidi jaotis „Andmeallikad ja andmetöötlus“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

Artikli 37 punktis h osutatud veebisaidi jaotises „Andmeallikad ja andmetöötlus“ kirjeldavad finantsturu osalised kõike järgmist:

| a) | andmeallikad, mida kasutati finantstoote kestliku investeerimise eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

andmeallikad, mida kasutati finantstoote kestliku investeerimise eesmärgi saavutamiseks;

| b) | andmete kvaliteedi tagamiseks võetud meetmed; |
| --- | --- |

b)

andmete kvaliteedi tagamiseks võetud meetmed;

| c) | kuidas andmeid töödeldakse; |
| --- | --- |

c)

kuidas andmeid töödeldakse;

| d) | hinnanguliste andmete osakaal. |
| --- | --- |

d)

hinnanguliste andmete osakaal.

Artikkel 46

Veebisaidi jaotis „Meetodite ja andmete piirangud“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

Artikli 37 punktis i osutatud veebisaidi jaotises „Meetodite ja andmete piirangud“ kirjeldavad finantsturu osalised kõike järgmist:

| a) | artikli 37 punktis g osutatud meetodite ja artikli 37 punktis h osutatud andmeallikatega seotud piirangud; |
| --- | --- |

a)

artikli 37 punktis g osutatud meetodite ja artikli 37 punktis h osutatud andmeallikatega seotud piirangud;

| b) | miks need piirangud ei mõjuta kestliku investeerimise eesmärgi saavutamist. |
| --- | --- |

b)

miks need piirangud ei mõjuta kestliku investeerimise eesmärgi saavutamist.

Artikkel 47

Veebisaidi jaotis „Hoolsuskohustus“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

Artikli 37 punktis j osutatud veebisaidi jaotises „Hoolsuskohustus“ kirjeldavad finantsturu osalised finantstoote alusvara suhtes rakendatud hoolsusmeetmeid, sealhulgas nende hoolsusmeetmetega seotud sise- ja väliskontrolle.

Artikkel 48

Veebisaidi jaotis „Kaasamispoliitika“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

Artikli 37 punktis k osutatud veebisaidi jaotises „Kaasamispoliitika“ kirjeldavad finantsturu osalised kaasamispoliitikat, mida rakendatakse juhul, kui kaasamine on kestliku investeerimise eesmärgi osa, sealhulgas mis tahes juhtimismenetlusi, mida kohaldatakse investeerimisobjektiks olevates äriühingutes esinevate kestlikkusega seotud vastuolude suhtes.

Artikkel 49

Veebisaidi jaotis „Kestliku investeerimise eesmärgi saavutamine“ kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

1.   Artikli 37 punktis l osutatud veebisaidi jaotises „Kestliku investeerimise eesmärgi saavutamine“ kirjeldavad finantsturu osalised kõike järgmist:

| a) | selliste kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul, mille võrdlusaluseks on määratud indeks, kirjeldatakse, kuidas see indeks on kooskõlas finantstoote kestliku investeerimise eesmärgiga, sealhulgas sisendandmeid, nende andmete valimiseks kasutatud meetodeid, tasakaalustamismeetodeid ja indeksi arvutamist; |
| --- | --- |

a)

selliste kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul, mille võrdlusaluseks on määratud indeks, kirjeldatakse, kuidas see indeks on kooskõlas finantstoote kestliku investeerimise eesmärgiga, sealhulgas sisendandmeid, nende andmete valimiseks kasutatud meetodeid, tasakaalustamismeetodeid ja indeksi arvutamist;

| b) | selliste finantstoodete puhul, mille eesmärk on CO2-heite vähendamine, esitatakse avaldus selle kohta, et võrdlusalus kvalifitseerub ELi kliimaülemineku võrdlusaluseks või Pariisi kokkulepet järgivaks ELi võrdlusaluseks, nagu on määratletud määruse (EL) 2016/1011 artikli 3 punktides 23a ja 23b, ning lisatakse link, mille kaudu saab teavet kõnealuste võrdlusaluste arvutamiseks kasutatud meetodi kohta. |
| --- | --- |

b)

selliste finantstoodete puhul, mille eesmärk on CO2-heite vähendamine, esitatakse avaldus selle kohta, et võrdlusalus kvalifitseerub ELi kliimaülemineku võrdlusaluseks või Pariisi kokkulepet järgivaks ELi võrdlusaluseks, nagu on määratletud määruse (EL) 2016/1011 artikli 3 punktides 23a ja 23b, ning lisatakse link, mille kaudu saab teavet kõnealuste võrdlusaluste arvutamiseks kasutatud meetodi kohta.

2.   Erandina lõike 1 punktist a lisatakse juhul, kui kõnealuses punktis osutatud teave avaldatakse võrdlusaluse halduri veebisaidil, link sellele teabele.

3.   Erandina lõike 1 punktist b, kui määruse (EL) 2016/1011 artikli 3 punktis 23a määratletud ELi kliimaülemineku võrdlusalus või punktis 23b määratletud Pariisi kokkulepet järgiv ELi võrdlusalus puudub, märgitakse see asjaolu ära käesoleva määruse artikli 38 punktis l osutatud veebisaidi jaotises „Kestliku investeerimise eesmärgi saavutamine“ ja selgitatakse, kuidas on tagatud jätkuvad jõupingutused CO2-heite vähendamise eesmärgi saavutamiseks, pidades silmas Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamist. Finantsturu osalised selgitavad, mil määral vastab finantstoode delegeeritud määruses (EL) 2020/1818 sätestatud metoodilistele nõuetele.

V PEATÜKK

TOODETE KOHTA TEABE AVALIKUSTAMINE PERIOODILISTES ARUANNETES

1. JAGU

Keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste edendamine

Artikkel 50

Keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavaid finantstooteid käsitlevate perioodiliste aruannete esitusviisile ja sisule esitatavad nõuded

1.   Keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete puhul esitavad finantsturu osalised määruse (EL) 2019/2088 artikli 11 lõikes 1 osutatud teabe kõnealuse määruse artikli 11 lõikes 2 osutatud dokumendi või teabe lisas käesoleva määruse IV lisas sätestatud vormis.

2.   Finantsturu osalised lisavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 11 lõikes 2 osutatud dokumendi või teabe põhiosasse silmapaistva avalduse selle kohta, et teave keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste kohta on kättesaadav lisas.

Artikkel 51

Finantstootega edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste saavutamine

Käesoleva määruse IV lisas esitatud vormi osas „Mil määral saavutati selle finantstootega edendatud keskkonnaalased ja/või sotsiaalsed omadused?“ esitavad finantsturu osalised kogu järgmise teabe:

| a) | mil määral saavutati finantstootega edendatud keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused perioodilise aruandega hõlmatud perioodil, sealhulgas iga sellise keskkonnaalase või sotsiaalse omaduse saavutamise mõõtmiseks kasutatud kestlikkuse näitajate tulemuslikkus ja milliseid tuletisinstrumente on nende keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste saavutamiseks kasutatud (kui on); |
| --- | --- |

a)

mil määral saavutati finantstootega edendatud keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused perioodilise aruandega hõlmatud perioodil, sealhulgas iga sellise keskkonnaalase või sotsiaalse omaduse saavutamise mõõtmiseks kasutatud kestlikkuse näitajate tulemuslikkus ja milliseid tuletisinstrumente on nende keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste saavutamiseks kasutatud (kui on);

| b) | määruse (EL) 2020/852 artikli 6 esimeses lõigus osutatud finantstoodete puhul kõnealuse määruse artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärgid, mille saavutamisele finantstoote aluseks olev kestlik investeering kaasa aitas; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2020/852 artikli 6 esimeses lõigus osutatud finantstoodete puhul kõnealuse määruse artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärgid, mille saavutamisele finantstoote aluseks olev kestlik investeering kaasa aitas;

| c) | kui finantsturu osaline on esitanud finantstoote kohta käesoleva jao kohaselt vähemalt ühe eelmise perioodilise aruande, siis võrdlus asjaomase perioodilise aruandega hõlmatud perioodi ja eelmiste perioodiliste aruannetega hõlmatud perioodide vahel; |
| --- | --- |

c)

kui finantsturu osaline on esitanud finantstoote kohta käesoleva jao kohaselt vähemalt ühe eelmise perioodilise aruande, siis võrdlus asjaomase perioodilise aruandega hõlmatud perioodi ja eelmiste perioodiliste aruannetega hõlmatud perioodide vahel;

| d) | finantstoodete puhul, mis hõlmasid kohustust teha kestlikke investeeringuid, selgitus selle kohta, kuidas need investeeringud on aidanud kaasa määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 17 osutatud kestliku investeerimise eesmärkide saavutamisele ega ole perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul oluliselt kahjustanud ühtegi neist eesmärkidest, sealhulgas kogu järgmine teave:






  i) | kuidas võeti arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid; |
| --- | --- | --- |

d)

finantstoodete puhul, mis hõlmasid kohustust teha kestlikke investeeringuid, selgitus selle kohta, kuidas need investeeringud on aidanud kaasa määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 17 osutatud kestliku investeerimise eesmärkide saavutamisele ega ole perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul oluliselt kahjustanud ühtegi neist eesmärkidest, sealhulgas kogu järgmine teave:

i)

kuidas võeti arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid;

| ii) | kas kestlik investeering oli kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega; |
| --- | --- |

ii)

kas kestlik investeering oli kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega;

| e) | teave põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele, millele on osutatud käesoleva määruse II lisas esitatud vormi osas „Kas finantstoote puhul võetakse arvesse põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele?“. |
| --- | --- |

e)

teave põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele, millele on osutatud käesoleva määruse II lisas esitatud vormi osas „Kas finantstoote puhul võetakse arvesse põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele?“.

Artikkel 52

Keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete suurimad investeeringud

1.   Käesoleva määruse IV lisas esitatud vormi osas „Millised olid selle finantstoote suurimad investeeringud?“ esitatakse suuruse järgi kahanevas järjekorras loetelu 15 investeeringust, mis moodustavad perioodilise aruandega hõlmatud perioodil kõige suurema osa finantstoote investeeringutest, sealhulgas sektorid ja riigid, kus need investeeringud tehti.

2.   Erandina lõikest 1, kui selliseid investeeringuid, mis moodustavad 50 % finantstoote investeeringutest perioodilise aruandega hõlmatud perioodil, on vähem kui 15, sisaldab lõikes 1 osutatud osa nende investeeringute loetelu suuruse järgi kahanevas järjekorras, sealhulgas sektorid ja riigid, kus need investeeringud tehti.

Artikkel 53

Keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete varade jaotus

Käesoleva määruse IV lisas esitatud vormi osas „Milline oli varade jaotus?“ esitavad finantsturu osalised finantstoote investeeringute kirjelduse, sealhulgas kogu järgmise teabe:

| a) | sellise finantstoote investeeringute suurus, millega saavutati perioodilise aruandega hõlmatud perioodil edendatud keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused; |
| --- | --- |

a)

sellise finantstoote investeeringute suurus, millega saavutati perioodilise aruandega hõlmatud perioodil edendatud keskkonnaalased või sotsiaalsed omadused;

| b) | perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul tehtud ülejäänud investeeringute eesmärk, sealhulgas mis tahes minimaalsete keskkonnaalaste või sotsiaalsete kaitsemeetmete kirjeldus ning teave selle kohta, kas neid investeeringuid kasutatakse riski maandamiseks, need on seotud täiendava likviidsuse eesmärgil hoitava rahaga või on tegemist investeeringutega, mille kohta ei ole piisavalt andmeid. |
| --- | --- |

b)

perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul tehtud ülejäänud investeeringute eesmärk, sealhulgas mis tahes minimaalsete keskkonnaalaste või sotsiaalsete kaitsemeetmete kirjeldus ning teave selle kohta, kas neid investeeringuid kasutatakse riski maandamiseks, need on seotud täiendava likviidsuse eesmärgil hoitava rahaga või on tegemist investeeringutega, mille kohta ei ole piisavalt andmeid.

Artikkel 54

Eri majandussektoritesse ja allsektoritesse tehtud investeeringute osakaal

Käesoleva määruse IV lisas esitatud vormi osas „Millistesse majandussektorites investeeringuid tehti?“ esitavad finantsturu osalised teabe selle kohta, milline oli perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul tehtud investeeringute osakaal eri sektorites ja allsektorites, sealhulgas sektorites ja allsektorites, mis saavad tulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (17) artikli 2 punktis 62 määratletud fossiilkütuste uurimisest, kaevandamisest, tootmisest, töötlemisest, ladustamisest, rafineerimisest või turustamisest, sealhulgas transpordist, ladustamisest ja nendega kauplemisest.

17

Artikkel 55

Teave keskkonnaalaseid omadusi edendavate finantstoodetega keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtavate investeeringute kohta

1.   Kui määruse (EL) 2020/852 artikli 6 esimeses lõigus osutatud finantstooted hõlmasid kohustust investeerida majandustegevustesse, mis aitavad kaasa keskkonnaeesmärgi saavutamisele määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punkti 17 tähenduses, sisaldab IV lisas esitatud vormi osa „Kui suur oli kestlikkusega seotud investeeringute osakaal?“ kogu järgmist teavet:

| a) | investeeringute osakaalude jaotus iga määruse (EL) 2020/852 artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärgi kohta, mille saavutamisele need investeeringud kaasa aitasid; |
| --- | --- |

a)

investeeringute osakaalude jaotus iga määruse (EL) 2020/852 artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärgi kohta, mille saavutamisele need investeeringud kaasa aitasid;

| b) | perioodilise aruandega hõlmatud ajavahemikul keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute kirjeldus, sealhulgas:






  i) | kas kõnealuste investeeringute vastavus määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud nõuetele sõltus ühe või mitme audiitori kinnitusest või ühe või mitme kolmanda isiku poolsest läbivaatamisest, ning kui see on nii, siis audiitori või kolmanda isiku nimi või nimed; |
| --- | --- | --- |

b)

perioodilise aruandega hõlmatud ajavahemikul keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud investeeringute kirjeldus, sealhulgas:

i)

kas kõnealuste investeeringute vastavus määruse (EL) 2020/852 artiklis 3 sätestatud nõuetele sõltus ühe või mitme audiitori kinnitusest või ühe või mitme kolmanda isiku poolsest läbivaatamisest, ning kui see on nii, siis audiitori või kolmanda isiku nimi või nimed;

| ii) | tulpdiagramm perioodilise aruandega hõlmatud ajavahemikul keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud koondinvesteeringute kohta, mis on arvutatud vastavalt artikli 17 lõigetele 1–4; |
| --- | --- |

ii)

tulpdiagramm perioodilise aruandega hõlmatud ajavahemikul keskkonnakestlikesse majandustegevustesse tehtud koondinvesteeringute kohta, mis on arvutatud vastavalt artikli 17 lõigetele 1–4;

| iii) | tulpdiagramm selle kohta, kui suures ulatuses koondinvesteeringuid on perioodilise aruandega hõlmatud perioodil tehtud keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, kuid välja arvatud riiginõuded, ja mis on arvutatud vastavalt artikli 17 lõikele 5; |
| --- | --- |

iii)

tulpdiagramm selle kohta, kui suures ulatuses koondinvesteeringuid on perioodilise aruandega hõlmatud perioodil tehtud keskkonnakestlikesse majandustegevustesse, kuid välja arvatud riiginõuded, ja mis on arvutatud vastavalt artikli 17 lõikele 5;

| iv) | artikli 15 lõike 2 punktis b osutatud teave; |
| --- | --- |

iv)

artikli 15 lõike 2 punktis b osutatud teave;

| v) | üleminekumajandustegevustesse ja neid toetavatesse majandustegevustesse tehtud investeeringute osakaalude jaotus perioodilise aruandega hõlmatud perioodil, väljendatuna kõikidel juhtudel protsendina kõigist finantstoote investeeringutest; |
| --- | --- |

v)

üleminekumajandustegevustesse ja neid toetavatesse majandustegevustesse tehtud investeeringute osakaalude jaotus perioodilise aruandega hõlmatud perioodil, väljendatuna kõikidel juhtudel protsendina kõigist finantstoote investeeringutest;

| vi) | kui finantstootega on tehtud kestlikke investeeringuid, millel on keskkonnaeesmärk, kuid mis ei ole keskkonnakestlikud majandustegevused, siis selle põhjuste selge selgitus; |
| --- | --- |

vi)

kui finantstootega on tehtud kestlikke investeeringuid, millel on keskkonnaeesmärk, kuid mis ei ole keskkonnakestlikud majandustegevused, siis selle põhjuste selge selgitus;

| vii) | kui finantsturu osaline on esitanud finantstoote kohta käesoleva jao kohaselt vähemalt ühe eelmise perioodilise aruande, siis võrdlus selle kohta, mil määral tehti investeeringuid keskkonnakestlikesse majandustegevustesse perioodilise aruandega hõlmatud perioodil ja eelnenud perioodidel; |
| --- | --- |

vii)

kui finantsturu osaline on esitanud finantstoote kohta käesoleva jao kohaselt vähemalt ühe eelmise perioodilise aruande, siis võrdlus selle kohta, mil määral tehti investeeringuid keskkonnakestlikesse majandustegevustesse perioodilise aruandega hõlmatud perioodil ja eelnenud perioodidel;

| viii) | kui finantsturu osalisel ei olnud võimalik hinnata, mil määral aitasid riiginõuded perioodilise aruandega hõlmatud perioodil kaasa keskkonnakestlikele majandustegevustele, siis kirjeldav selgitus põhjuste kohta ja nende riskipositsioonide suurus investeeringute kogumahust. |
| --- | --- |

viii)

kui finantsturu osalisel ei olnud võimalik hinnata, mil määral aitasid riiginõuded perioodilise aruandega hõlmatud perioodil kaasa keskkonnakestlikele majandustegevustele, siis kirjeldav selgitus põhjuste kohta ja nende riskipositsioonide suurus investeeringute kogumahust.

2.   Lõike 1 punkti b ning alapunktide ii ja iii kohaldamisel kohaldatakse järgmist:

| a) | mittefinantsettevõtjatesse tehtud investeeringute liitmisel arvutatakse käive, kapitalikulud ja tegevuskulud ning lisatakse need (arv)joonisele; |
| --- | --- |

a)

mittefinantsettevõtjatesse tehtud investeeringute liitmisel arvutatakse käive, kapitalikulud ja tegevuskulud ning lisatakse need (arv)joonisele;

| b) | finantsettevõtjatesse tehtud investeeringute koondamisel arvutatakse käive ja kapitalikulud, kui see on asjakohane, ning lisatakse need (arv)joonisele; |
| --- | --- |

b)

finantsettevõtjatesse tehtud investeeringute koondamisel arvutatakse käive ja kapitalikulud, kui see on asjakohane, ning lisatakse need (arv)joonisele;

| c) | kahjukindlustustegevusega tegelevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate puhul võib põhiline tulemusnäitaja olla delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 artikli 6 kohane investeeringu ja kindlustusega seotud põhiliste tulemusnäitajate kombinatsioon. |
| --- | --- |

c)

kahjukindlustustegevusega tegelevate kindlustus- ja edasikindlustusandjate puhul võib põhiline tulemusnäitaja olla delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 artikli 6 kohane investeeringu ja kindlustusega seotud põhiliste tulemusnäitajate kombinatsioon.

Artikkel 56

Teave sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete kohta

Selliste finantstoodete puhul, millega edendatakse keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi, mis hõlmavad kohustust teha sotsiaalse eesmärgiga kestlikke investeeringuid, sisaldab IV lisas esitatud vormi osa „Kui suur oli kestlikkusega seotud investeeringute osakaal?“ nende kestlike investeeringute osakaalu.

Artikkel 57

Keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste puhul võrdlusaluseks määratud indeksi kestlik toimimine

1.   Käesoleva määruse IV lisas esitatud vormi osas „Kuidas see finantstoode toimis võrreldes määratud võrdlusalusega?“ esitavad finantsturu osalised keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavate finantstoodete kohta kogu järgmise teabe:

| a) | selgitus selle kohta, kuidas võrdlusaluseks määratud indeks erineb asjaomasest laiapõhjalisest turuindeksist, sealhulgas nende kestlikkuse näitajate tulemuslikkus perioodilise aruandega hõlmatud perioodil, mida finantsturu osaline peab asjakohaseks, et teha kindlaks, kuidas on indeks kooskõlas finantstootega edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omadustega, ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurid, millele on võrdlusaluse halduri poolt määruse (EL) 2016/1011 artikli 27 lõike 1 kohaselt avaldatud võrdlusaluse kirjelduses osutatud; |
| --- | --- |

a)

selgitus selle kohta, kuidas võrdlusaluseks määratud indeks erineb asjaomasest laiapõhjalisest turuindeksist, sealhulgas nende kestlikkuse näitajate tulemuslikkus perioodilise aruandega hõlmatud perioodil, mida finantsturu osaline peab asjakohaseks, et teha kindlaks, kuidas on indeks kooskõlas finantstootega edendatavate keskkonnaalaste või sotsiaalsete omadustega, ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurid, millele on võrdlusaluse halduri poolt määruse (EL) 2016/1011 artikli 27 lõike 1 kohaselt avaldatud võrdlusaluse kirjelduses osutatud;

| b) | finantstoote tulemuslikkus võrreldes näitajatega, millega mõõdetakse punktis a osutatud indeksi kestlikkustegureid perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul; |
| --- | --- |

b)

finantstoote tulemuslikkus võrreldes näitajatega, millega mõõdetakse punktis a osutatud indeksi kestlikkustegureid perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul;

| c) | finantstoote tulemuslikkus võrreldes asjakohase laiapõhjalise turuindeksiga perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul. |
| --- | --- |

c)

finantstoote tulemuslikkus võrreldes asjakohase laiapõhjalise turuindeksiga perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul.

2.   Lõike 1 punktides b ja c osutatud võrdlused esitatakse asjakohasel juhul tabelis või (arv)joonisel.

2. JAGU

Kestliku investeerimise eesmärk

Artikkel 58

Kestliku investeerimise eesmärgiga finantstooteid käsitlevate perioodiliste aruannete esitusviisile ja sisule esitatavad nõuded

Kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul esitavad finantsturu osalised määruse (EL) 2019/2088 artikli 11 lõikes 1 osutatud teabe kõnealuse määruse artikli 11 lõikes 2 osutatud dokumendi või teabe lisas käesoleva määruse V lisas sätestatud vormis. Finantsturu osalised lisavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 11 lõikes 2 osutatud dokumendi või teabe põhiosasse silmapaistva avalduse selle kohta, et teave kestliku investeeringu kohta on kättesaadav lisas.

Artikkel 59

Finantstoote kestliku investeerimise eesmärgi saavutamine

V lisas esitatud vormi osas „Mil määral saavutati selle finantstoote kestliku investeerimise eesmärk?“ esitavad finantsturu osalised kogu järgmise teabe:

| a) | mil määral saavutati perioodilise aruandega hõlmatud perioodil kestliku investeerimise eesmärk, sealhulgas:






  i) | käesoleva määruse III lisas esitatud vormi osa „Mis on selle finantstoote kestliku investeerimise eesmärk?“ allosas „Milliseid kestlikkuse näitajaid kasutatakse selle finantstoote kestliku investeerimise eesmärgi saavutamise mõõtmiseks?“ osutatud kestlikkuse näitajad; |
| --- | --- | --- |

a)

mil määral saavutati perioodilise aruandega hõlmatud perioodil kestliku investeerimise eesmärk, sealhulgas:

i)

käesoleva määruse III lisas esitatud vormi osa „Mis on selle finantstoote kestliku investeerimise eesmärk?“ allosas „Milliseid kestlikkuse näitajaid kasutatakse selle finantstoote kestliku investeerimise eesmärgi saavutamise mõõtmiseks?“ osutatud kestlikkuse näitajad;

| ii) | käesoleva määruse III lisas esitatud vormi osa „Milline on varade jaotus ja kestlike investeeringute minimaalne osakaal?“ allosas „Kuidas saavutatakse tuletisinstrumentide kasutamisega kestliku investeerimise eesmärk?“ osutatud tuletisinstrumendid, mida kasutati kestliku investeerimise eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

ii)

käesoleva määruse III lisas esitatud vormi osa „Milline on varade jaotus ja kestlike investeeringute minimaalne osakaal?“ allosas „Kuidas saavutatakse tuletisinstrumentide kasutamisega kestliku investeerimise eesmärk?“ osutatud tuletisinstrumendid, mida kasutati kestliku investeerimise eesmärgi saavutamiseks;

| b) | määruse (EL) 2020/852 artikli 5 esimeses lõigus osutatud finantstoodete puhul nimetatud määruse artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärgid, millele finantstoote aluseks olev kestlik investeering kaasa aitas; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2020/852 artikli 5 esimeses lõigus osutatud finantstoodete puhul nimetatud määruse artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärgid, millele finantstoote aluseks olev kestlik investeering kaasa aitas;

| c) | määruse (EL) 2019/2088 artikli 9 lõikes 3 osutatud finantstoodete puhul teave selle kohta, kuidas CO2-heite vähendamise eesmärk viidi kooskõlla Pariisi kokkuleppega, sealhulgas kirjeldus finantstoote panuse kohta perioodilise aruandega hõlmatud perioodil Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas seoses ELi kliimaülemineku võrdlusaluse või Pariisi kokkulepet järgiva ELi võrdlusalusega, keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurid ning kriteeriumid, mida võrdlusaluse haldur delegeeritud määruse (EL) 2020/1818 kohaselt arvesse võttis; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2019/2088 artikli 9 lõikes 3 osutatud finantstoodete puhul teave selle kohta, kuidas CO2-heite vähendamise eesmärk viidi kooskõlla Pariisi kokkuleppega, sealhulgas kirjeldus finantstoote panuse kohta perioodilise aruandega hõlmatud perioodil Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas seoses ELi kliimaülemineku võrdlusaluse või Pariisi kokkulepet järgiva ELi võrdlusalusega, keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurid ning kriteeriumid, mida võrdlusaluse haldur delegeeritud määruse (EL) 2020/1818 kohaselt arvesse võttis;

2

| d) | kui finantsturu osalised on esitanud finantstoote kohta käesoleva jao kohaselt vähemalt ühe eelmise perioodilise aruande, siis võrdlus asjaomase perioodilise aruandega hõlmatud perioodi ja eelmiste perioodiliste aruannetega hõlmatud perioodide vahel; |
| --- | --- |

d)

kui finantsturu osalised on esitanud finantstoote kohta käesoleva jao kohaselt vähemalt ühe eelmise perioodilise aruande, siis võrdlus asjaomase perioodilise aruandega hõlmatud perioodi ja eelmiste perioodiliste aruannetega hõlmatud perioodide vahel;

| e) | selgitus selle kohta, kuidas kestlik investeering on aidanud mõnda kestliku investeerimise eesmärki saavutada ega ole perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul ühtegi kestliku investeerimise eesmärki oluliselt kahjustanud, sealhulgas kogu järgmine teave:






  i) | kuidas võeti arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid; |
| --- | --- | --- |

e)

selgitus selle kohta, kuidas kestlik investeering on aidanud mõnda kestliku investeerimise eesmärki saavutada ega ole perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul ühtegi kestliku investeerimise eesmärki oluliselt kahjustanud, sealhulgas kogu järgmine teave:

i)

kuidas võeti arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid;

| ii) | kas kestlik investeering oli kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega; |
| --- | --- |

ii)

kas kestlik investeering oli kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega;

| f) | teave põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele, millele on osutatud käesoleva määruse III lisas esitatud vormi osas „Kas finantstoote puhul võetakse arvesse põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele?“. |
| --- | --- |

f)

teave põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele, millele on osutatud käesoleva määruse III lisas esitatud vormi osas „Kas finantstoote puhul võetakse arvesse põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele?“.

Artikkel 60

Kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete suurimad investeeringud

1.   V lisas esitatud vormi osas „Millised olid selle finantstoote suurimad investeeringud?“ loetlevad finantsturu osalised suuruse järgi kahanevas järjekorras 15 investeeringut, mis moodustavad perioodilise aruandega hõlmatud perioodil suurima osa finantstoote investeeringutest, sealhulgas nende investeeringute sektorid ja riigid.

2.   Erandina lõikest 1, kui selliseid investeeringuid, mis moodustavad 50 % finantstoote investeeringutest perioodilise aruandega hõlmatud perioodil, on vähem kui 15, sisaldab lõikes 1 osutatud osa nende investeeringute loetelu suuruse järgi kahanevas järjekorras, sealhulgas sektorid ja riigid, kus need investeeringud tehti.

Artikkel 61

Kestlikkuse eesmärgiga finantstoodete kestlikkusega seotud investeeringute osakaal

Käesoleva määruse V lisas esitatud vormi osas „Kui suur oli kestlikkusega seotud investeeringute osakaal?“ esitavad finantsturu osalised kogu järgmise teabe:

| a) | finantstoote nende investeeringute osakaal, mis aitasid kaasa kestliku investeerimise eesmärgi saavutamisele; |
| --- | --- |

a)

finantstoote nende investeeringute osakaal, mis aitasid kaasa kestliku investeerimise eesmärgi saavutamisele;

| b) | perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul tehtud ülejäänud investeeringute eesmärk, sealhulgas mis tahes minimaalsete keskkonnaalaste või sotsiaalsete kaitsemeetmete kirjeldus ning teave selle kohta, kas neid investeeringuid kasutatakse riski maandamiseks või on need seotud täiendava likviidsuse eesmärgil hoitava rahaga; |
| --- | --- |

b)

perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul tehtud ülejäänud investeeringute eesmärk, sealhulgas mis tahes minimaalsete keskkonnaalaste või sotsiaalsete kaitsemeetmete kirjeldus ning teave selle kohta, kas neid investeeringuid kasutatakse riski maandamiseks või on need seotud täiendava likviidsuse eesmärgil hoitava rahaga;

| c) | perioodilise aruandega hõlmatud perioodil eri sektorites ja allsektorites tehtud investeeringute osakaal. |
| --- | --- |

c)

perioodilise aruandega hõlmatud perioodil eri sektorites ja allsektorites tehtud investeeringute osakaal.

Artikkel 62

Kestlikke investeeringuid käsitlev teave kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete puhul

1.   Määruse (EL) 2020/852 artikli 5 esimeses lõigus osutatud finantstoodete puhul sisaldab V lisas esitatud vormi osa „Kui suur oli kestlikkusega seotud investeeringute osakaal?“ kogu järgmist teavet:

| a) | jaotus vastavalt artikli 55 lõike 1 punktile a; |
| --- | --- |

a)

jaotus vastavalt artikli 55 lõike 1 punktile a;

| b) | keskkonnakestlikesse majandustegevustesse perioodilise aruandega hõlmatud perioodil tehtud kestlike investeeringute kirjeldus, sealhulgas:






  i) | artikli 55 lõike 1 punkti b alapunkti i kohane teave; |
| --- | --- | --- |

b)

keskkonnakestlikesse majandustegevustesse perioodilise aruandega hõlmatud perioodil tehtud kestlike investeeringute kirjeldus, sealhulgas:

i)

artikli 55 lõike 1 punkti b alapunkti i kohane teave;

| ii) | tulpdiagramm vastavalt artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktile ii; |
| --- | --- |

ii)

tulpdiagramm vastavalt artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktile ii;

| iii) | tulpdiagramm vastavalt artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktile iii; |
| --- | --- |

iii)

tulpdiagramm vastavalt artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktile iii;

| iv) | artikli 15 lõike 1 punktis b osutatud teave; |
| --- | --- |

iv)

artikli 15 lõike 1 punktis b osutatud teave;

| v) | jaotus vastavalt artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktile v; |
| --- | --- |

v)

jaotus vastavalt artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktile v;

| vi) | kui finantstootega on tehtud kestlikke investeeringuid, millel on keskkonnaeesmärk, kuid mis ei ole keskkonnakestlikud majandustegevused, siis selle põhjuste selge selgitus; |
| --- | --- |

vi)

kui finantstootega on tehtud kestlikke investeeringuid, millel on keskkonnaeesmärk, kuid mis ei ole keskkonnakestlikud majandustegevused, siis selle põhjuste selge selgitus;

| vii) | kui finantsturu osaline on esitanud finantstoote kohta käesoleva jao kohaselt vähemalt ühe eelmise perioodilise aruande, siis võrdlus selle kohta, mil määral tehti investeeringuid keskkonnakestlikesse majandustegevustesse perioodilise aruandega hõlmatud perioodil ja eelnenud perioodidel; |
| --- | --- |

vii)

kui finantsturu osaline on esitanud finantstoote kohta käesoleva jao kohaselt vähemalt ühe eelmise perioodilise aruande, siis võrdlus selle kohta, mil määral tehti investeeringuid keskkonnakestlikesse majandustegevustesse perioodilise aruandega hõlmatud perioodil ja eelnenud perioodidel;

| c) | artikli 55 lõike 1 punkti b alapunkti viii kohane kirjeldav selgitus; |
| --- | --- |

c)

artikli 55 lõike 1 punkti b alapunkti viii kohane kirjeldav selgitus;

| d) | selliste finantstoodete puhul, millega tehakse sotsiaalse eesmärgiga kestlikke investeeringuid, sisaldab V lisas esitatud vormi osa „Kui suur oli sotsiaalselt kestlike investeeringute osakaal perioodilise aruandega hõlmatud perioodil?“ ka kõnealuste kestlike investeeringute osakaalu. |
| --- | --- |

d)

selliste finantstoodete puhul, millega tehakse sotsiaalse eesmärgiga kestlikke investeeringuid, sisaldab V lisas esitatud vormi osa „Kui suur oli sotsiaalselt kestlike investeeringute osakaal perioodilise aruandega hõlmatud perioodil?“ ka kõnealuste kestlike investeeringute osakaalu.

2.   Lõike 1 punkti b alapunkti ii ja punkti b alapunkti iii kohaldamisel kohaldavad finantsturu osalised artikli 55 lõiget 2.

Artikkel 63

Kestliku eesmärgi puhul võrdlusaluseks määratud indeksi kestlik toimimine

1.   V lisas esitatud vormi osas „Kuidas see finantstoode toimis võrreldes kestliku võrdlusalusega?“ esitavad finantsturu osalised selliste kestliku investeerimise eesmärgiga finantstoodete kohta, mille võrdlusaluseks on määratud indeks, kogu järgmise teabe:

| a) | selgitus selle kohta, kuidas võrdlusaluseks määratud indeks erineb asjaomasest laiapõhjalisest turuindeksist, sealhulgas vähemalt nende kestlikkuse näitajate tulemuslikkus perioodilise aruandega hõlmatud perioodil, mida finantsturu osaline peab asjakohaseks, et teha kindlaks, kuidas on indeks kooskõlas finantstoote kestlikkuse eesmärgiga, ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurid, millele on võrdlusaluse halduri poolt määruse (EL) 2016/1011 artikli 27 lõike 2a kohaselt avaldatud võrdlusaluse kirjelduses osutatud; |
| --- | --- |

a)

selgitus selle kohta, kuidas võrdlusaluseks määratud indeks erineb asjaomasest laiapõhjalisest turuindeksist, sealhulgas vähemalt nende kestlikkuse näitajate tulemuslikkus perioodilise aruandega hõlmatud perioodil, mida finantsturu osaline peab asjakohaseks, et teha kindlaks, kuidas on indeks kooskõlas finantstoote kestlikkuse eesmärgiga, ning keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurid, millele on võrdlusaluse halduri poolt määruse (EL) 2016/1011 artikli 27 lõike 2a kohaselt avaldatud võrdlusaluse kirjelduses osutatud;

| b) | finantstoote tulemuslikkus võrreldes näitajatega, millega mõõdetakse punktis a osutatud indeksi kestlikkustegureid perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul; |
| --- | --- |

b)

finantstoote tulemuslikkus võrreldes näitajatega, millega mõõdetakse punktis a osutatud indeksi kestlikkustegureid perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul;

| c) | finantstoote tulemuslikkus võrreldes asjakohase laiapõhjalise turuindeksiga perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul. |
| --- | --- |

c)

finantstoote tulemuslikkus võrreldes asjakohase laiapõhjalise turuindeksiga perioodilise aruandega hõlmatud perioodi jooksul.

2.   Lõike 1 punktides b ja c osutatud võrdlused esitatakse tabelis või (arv)joonisel.

3. JAGU

Perioodiliste aruannetega hõlmatud perioodide võrdlemine eelmiste perioodidega

Artikkel 64

Perioodiliste aruannetega hõlmatud perioodide võrdlemine eelmiste perioodidega

1.   Finantsturu osalised võrdlevad artikli 51 punktis c, artikli 55 lõike 1 punkti b alapunktis vii, artikli 59 punktis d ja artikli 62 lõike 1 punkti b alapunktis vii osutatud võrdlustes perioodilise aruandega hõlmatud perioodi eelmiste perioodiliste aruannetega hõlmatud perioodidega ning seejärel iga eelmise asjaomase perioodilise aruandega hõlmatud perioodiga ja soovitatavalt vähemalt viimase viie perioodiga.

2.   Artikli 51 punktis c ja artikli 59 punktis d osutatud võrdluste tegemiseks annavad finantsturu osalised aja jooksul järjepidevalt aru kestlikkuse näitajate tulemuslikkuse kohta ning esitavad kogu järgmise teabe:

| a) | kvantitatiivse teabe avalikustamise korral arvandmed, mis sisaldavad suhtelist näitajat, näiteks mõju investeeritud euro kohta; |
| --- | --- |

a)

kvantitatiivse teabe avalikustamise korral arvandmed, mis sisaldavad suhtelist näitajat, näiteks mõju investeeritud euro kohta;

| b) | millised näitajad peab kinnitama audiitor või läbi vaatama kolmas isik; |
| --- | --- |

b)

millised näitajad peab kinnitama audiitor või läbi vaatama kolmas isik;

| c) | käesoleva määruse IV lisas esitatud vormi osas „Kui suur oli kestlikkusega seotud investeeringute osakaal?“ ja V lisas esitatud vormi osas „Kui suur oli kestlikkusega seotud investeeringute osakaal?“ nimetatud finantstoote alusvarade osakaal. |
| --- | --- |

c)

käesoleva määruse IV lisas esitatud vormi osas „Kui suur oli kestlikkusega seotud investeeringute osakaal?“ ja V lisas esitatud vormi osas „Kui suur oli kestlikkusega seotud investeeringute osakaal?“ nimetatud finantstoote alusvarade osakaal.

4. JAGU

Investeerimisvõimalustega finantstooted

Artikkel 65

Finantstooted ühe või mitme alusinvesteeringu võimalusega, millest tingituna need finantstooted kvalifitseeruvad keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavateks finantstoodeteks

1.   Erandina artiklitest 50–57, kui finantstoode pakub investorile investeerimisvõimalusi ja kvalifitseerub ühest või mitmest sellisest investeerimisvõimalusest tingituna keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavaks finantstooteks, lisavad finantsturu osalised määruse (EL) 2019/2088 artikli 11 lõikes 2 osutatud dokumendi või teabe põhiosasse silmapaistva avalduse, milles nad kinnitavad kõike järgmist:

| a) | finantstoode edendab keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi; |
| --- | --- |

a)

finantstoode edendab keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi;

| b) | kõnealuste omaduste saavutamise eelduseks on investeerimine vähemalt ühte käesoleva artikli lõikes 2 osutatud investeerimisvõimalusse ning vähemalt ühe sellise võimaluse kasutamine finantstoote hoidmisaja jooksul; |
| --- | --- |

b)

kõnealuste omaduste saavutamise eelduseks on investeerimine vähemalt ühte käesoleva artikli lõikes 2 osutatud investeerimisvõimalusse ning vähemalt ühe sellise võimaluse kasutamine finantstoote hoidmisaja jooksul;

| c) | kõnealuste keskkonnaalaste või sotsiaalsete omadustega seotud lisateave on kättesaadav käesoleva artikli lõikes 2 osutatud lisades. |
| --- | --- |

c)

kõnealuste keskkonnaalaste või sotsiaalsete omadustega seotud lisateave on kättesaadav käesoleva artikli lõikes 2 osutatud lisades.

2.   Finantsturu osalised esitavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 11 lõikes 2 osutatud dokumendi või teabe lisades kogu järgmise teabe:

| a) | iga kasutatud investeerimisvõimaluse puhul, mis kvalifitseerub keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavaks finantstooteks: käesoleva määruse artiklites 50–57 osutatud teave; |
| --- | --- |

a)

iga kasutatud investeerimisvõimaluse puhul, mis kvalifitseerub keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi edendavaks finantstooteks: käesoleva määruse artiklites 50–57 osutatud teave;

| b) | iga kasutatud investeerimisvõimaluse puhul, mis kvalifitseerub finantstooteks, mille eesmärk on kestlik investeerimine: käesoleva määruse artiklites 58–63 osutatud teave; |
| --- | --- |

b)

iga kasutatud investeerimisvõimaluse puhul, mis kvalifitseerub finantstooteks, mille eesmärk on kestlik investeerimine: käesoleva määruse artiklites 58–63 osutatud teave;

| c) | iga kasutatud investeerimisvõimaluse puhul, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis ei ole finantstoode: teave kestliku investeerimise eesmärgi kohta. |
| --- | --- |

c)

iga kasutatud investeerimisvõimaluse puhul, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis ei ole finantstoode: teave kestliku investeerimise eesmärgi kohta.

3.   Finantsturu osalised esitavad lõike 2 punktis a osutatud teabe IV lisas sätestatud vormis ja lõike 2 punktis b osutatud teabe V lisas sätestatud vormis.

Artikkel 66

Finantstooted alusinvesteeringu võimalustega, mille eesmärk on kestlik investeerimine

1.   Erandina artiklitest 58–63, kui finantstoode pakub investorile investeerimisvõimalusi ja kõikide nende investeerimisvõimaluste eesmärk on kestlik investeerimine, kinnitavad finantsturu osalised määruse (EL) 2019/2088 artikli 11 lõikes 2 osutatud dokumendi või teabe põhiosas esitatud silmapaistvas avalduses, et finantstoote eesmärk on kestlik investeerimine ja et selle eesmärgiga seotud teave on kättesaadav käesoleva artikli lõikes 2 osutatud lisades.

2.   Finantsturu osalised esitavad määruse (EL) 2019/2088 artikli 11 lõikes 2 osutatud dokumendi või teabe lisades kogu järgmise teabe:

| a) | iga kasutatud investeerimisvõimaluse puhul, mis kvalifitseerub finantstooteks, mille eesmärk on kestlik investeerimine: artiklites 58–63 osutatud teave; |
| --- | --- |

a)

iga kasutatud investeerimisvõimaluse puhul, mis kvalifitseerub finantstooteks, mille eesmärk on kestlik investeerimine: artiklites 58–63 osutatud teave;

| b) | iga kasutatud investeerimisvõimaluse puhul, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis ei ole finantstoode: teave kestliku investeerimise eesmärgi kohta. |
| --- | --- |

b)

iga kasutatud investeerimisvõimaluse puhul, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis ei ole finantstoode: teave kestliku investeerimise eesmärgi kohta.

3.   Finantsturu osalised esitavad lõike 2 punktis a osutatud teabe V lisas sätestatud vormis.

Artikkel 67

Teave alusinvesteeringu võimaluste kohta, mille eesmärk on kestlik investeerimine ja mis ise ei ole finantstooted

Artikli 65 lõike 2 punktis c ja artikli 66 lõike 2 punktis b osutatud teave kestliku investeerimise eesmärgi kohta sisaldab kogu järgmist teavet:

| a) | kestliku investeerimise eesmärgi kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

kestliku investeerimise eesmärgi kirjeldus;

| b) | mil määral saavutati perioodilise aruandega hõlmatud perioodil kestliku investeerimise eesmärk, sealhulgas nende kestlikkuse näitajate tulemuslikkus, mida kasutatakse kestliku investeerimise eesmärgiga võimaluste üldise kestliku mõju mõõtmiseks; |
| --- | --- |

b)

mil määral saavutati perioodilise aruandega hõlmatud perioodil kestliku investeerimise eesmärk, sealhulgas nende kestlikkuse näitajate tulemuslikkus, mida kasutatakse kestliku investeerimise eesmärgiga võimaluste üldise kestliku mõju mõõtmiseks;

| c) | kirjeldus selle kohta, kuidas investeeringud ei kahjusta oluliselt ühtegi kestliku investeerimise eesmärki, sealhulgas kogu järgmine teave:






  i) | kuidas võetakse arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid; |
| --- | --- | --- |

c)

kirjeldus selle kohta, kuidas investeeringud ei kahjusta oluliselt ühtegi kestliku investeerimise eesmärki, sealhulgas kogu järgmine teave:

i)

kuidas võetakse arvesse I lisa tabelis 1 esitatud negatiivse mõju näitajaid ja kõnealuse lisa tabelites 2 ja 3 esitatud asjakohaseid näitajaid;

| ii) | kas kestlik investeering on kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega. |
| --- | --- |

ii)

kas kestlik investeering on kooskõlas OECD suunistega hargmaistele ettevõtetele ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonis nimetatud kaheksas aluskonventsioonis ning rahvusvahelises inimõiguste koodeksis sätestatud põhimõtete ja õigustega.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 68

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. aprill 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 317, 9.12.2019, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. juuli 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/1818, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011 seoses ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste miinimumnõuetega (ELT L 406, 3.12.2020, lk 17).

2

(3)  Komisjoni 4. juuni 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2139, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, kehtestades tehnilised sõelumiskriteeriumid, millega määratakse kindlaks, millistel tingimustel võib majandustegevust pidada kliimamuutuste leevendamisele või nendega kohanemisele oluliselt kaasa aitavaks, ja mille alusel otsustatakse, ega see majandustegevus ei kahjusta oluliselt muid keskkonnaeesmärke (ELT L 442, 9.12.2021, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 6. juuli 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, täpsustades selliste ettevõtjate keskkonnasäästliku majandustegevuse kohta avalikustatava teabe sisu ja esitusviisi, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklit 19a või 29a, ja täpsustades kõnealuse avalikustamiskohustuse täitmise metoodikat (ELT L 443, 10.12.2021, lk 9).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta direktiiv 2007/36/EÜ noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta (ELT L 184, 14.7.2007, lk 17).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 86, 24.3.2012, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

17

---

I LISA

Kestlikkusele avalduvat põhilist negatiivset mõju käsitleva avalduse vorm

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „1., 2. ja 3. valdkonna kasvuhoonegaaside heide“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (1) III lisa punkti 1 alapunkti e alapunktides i–iii osutatud kasvuhoonegaaside heide; |
| --- | --- |

1)

„1., 2. ja 3. valdkonna kasvuhoonegaaside heide“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (1) III lisa punkti 1 alapunkti e alapunktides i–iii osutatud kasvuhoonegaaside heide;

| 2) | „kasvuhoonegaaside heide“ – kasvuhoonegaaside heide, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (2) artikli 3 punktis 1; |
| --- | --- |

2)

„kasvuhoonegaaside heide“ – kasvuhoonegaaside heide, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/842 (2) artikli 3 punktis 1;

| 3) | „kaalutud keskmine“ – finantsturu osalise poolt investeerimisobjektiks olevasse äriühingusse tehtud investeeringu kaal võrreldes investeerimisobjektiks oleva äriühingu ettevõtte väärtusega; |
| --- | --- |

3)

„kaalutud keskmine“ – finantsturu osalise poolt investeerimisobjektiks olevasse äriühingusse tehtud investeeringu kaal võrreldes investeerimisobjektiks oleva äriühingu ettevõtte väärtusega;

| 4) | „ettevõtte väärtus“ – lihtaktsiate turukapitalisatsiooni, eelisaktsiate turukapitalisatsiooni ning koguvõla ja mittekontrollivate osaluste bilansilise väärtuse summa eelarveaasta lõpu seisuga, ilma raha või raha ekvivalente maha arvamata; |
| --- | --- |

4)

„ettevõtte väärtus“ – lihtaktsiate turukapitalisatsiooni, eelisaktsiate turukapitalisatsiooni ning koguvõla ja mittekontrollivate osaluste bilansilise väärtuse summa eelarveaasta lõpu seisuga, ilma raha või raha ekvivalente maha arvamata;

| 5) | „fossiilkütuste sektoris tegutsevad äriühingud“ – ettevõtjad, kes saavad tulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (3) artikli 2 punktis 62 määratletud fossiilkütuste uurimisest, kaevandamisest, tootmisest, töötlemisest, ladustamisest, rafineerimisest või turustamisest, sealhulgas nende transpordist, ladustamisest ja nendega kauplemisest; |
| --- | --- |

5)

„fossiilkütuste sektoris tegutsevad äriühingud“ – ettevõtjad, kes saavad tulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (3) artikli 2 punktis 62 määratletud fossiilkütuste uurimisest, kaevandamisest, tootmisest, töötlemisest, ladustamisest, rafineerimisest või turustamisest, sealhulgas nende transpordist, ladustamisest ja nendega kauplemisest;

| 6) | „taastuvad energiaallikad“ – taastuvad mittefossiilsed energiaallikad, nimelt tuul, päike (päikese soojusenergia ja fotogalvaanilise päikeseenergia allikas), geotermilise energia allikad, ümbritsev keskkond, looded, lained ja muud ookeanienergia allikad ning hüdroenergia allikad, biomass, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaas; |
| --- | --- |

6)

„taastuvad energiaallikad“ – taastuvad mittefossiilsed energiaallikad, nimelt tuul, päike (päikese soojusenergia ja fotogalvaanilise päikeseenergia allikas), geotermilise energia allikad, ümbritsev keskkond, looded, lained ja muud ookeanienergia allikad ning hüdroenergia allikad, biomass, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaas;

| 7) | „taastumatud energiaallikad“ – muud kui punktis 6 osutatud energiaallikad; |
| --- | --- |

7)

„taastumatud energiaallikad“ – muud kui punktis 6 osutatud energiaallikad;

| 8) | „energiatarbimise intensiivsus“ – investeerimisobjektiks oleva äriühingu energiatarbimine tegevus-, toodangu- või muu näitaja ühiku kohta võrreldes kõnealuse investeerimisobjektiks oleva äriühingu kogu energiatarbimisega; |
| --- | --- |

8)

„energiatarbimise intensiivsus“ – investeerimisobjektiks oleva äriühingu energiatarbimine tegevus-, toodangu- või muu näitaja ühiku kohta võrreldes kõnealuse investeerimisobjektiks oleva äriühingu kogu energiatarbimisega;

| 9) | „suure mõjuga kliimasektorid“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 (4) I lisa A–H ja L jaos loetletud sektorid; |
| --- | --- |

9)

„suure mõjuga kliimasektorid“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 (4) I lisa A–H ja L jaos loetletud sektorid;

| 10) | „kaitseala“ – Euroopa Keskkonnaameti ühisesse määratud alade andmebaasi (CDDA) kantud määratud ala; |
| --- | --- |

10)

„kaitseala“ – Euroopa Keskkonnaameti ühisesse määratud alade andmebaasi (CDDA) kantud määratud ala;

| 11) | „elurikkuse poolest suure väärtusega ala väljaspool kaitsealasid“ – elurikkuse poolest suure väärtusega maa-ala, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ (5) artikli 7b lõikes 3; |
| --- | --- |

11)

„elurikkuse poolest suure väärtusega ala väljaspool kaitsealasid“ – elurikkuse poolest suure väärtusega maa-ala, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ (5) artikli 7b lõikes 3;

| 12) | „vetteheide“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (6) artikli 2 punktis 30 määratletud prioriteetsete ainete otsene heide ning nitraatide, fosfaatide ja pestitsiidide otsene heide; |
| --- | --- |

12)

„vetteheide“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (6) artikli 2 punktis 30 määratletud prioriteetsete ainete otsene heide ning nitraatide, fosfaatide ja pestitsiidide otsene heide;

| 13) | „suure veestressiga alad“ – piirkonnad, kus Maailma Loodusvarade Instituudi (WRI) veeohu atlase vahendi „Aqueduct“ kohaselt on veevarudest ära kasutatud vee koguosakaal suur (40–80 %) või äärmiselt suur (üle 80 %); |
| --- | --- |

13)

„suure veestressiga alad“ – piirkonnad, kus Maailma Loodusvarade Instituudi (WRI) veeohu atlase vahendi „Aqueduct“ kohaselt on veevarudest ära kasutatud vee koguosakaal suur (40–80 %) või äärmiselt suur (üle 80 %);

| 14) | „ohtlikud jäätmed ja radioaktiivsed jäätmed“ – ohtlikud jäätmed ja radioaktiivsed jäätmed; |
| --- | --- |

14)

„ohtlikud jäätmed ja radioaktiivsed jäätmed“ – ohtlikud jäätmed ja radioaktiivsed jäätmed;

| 15) | „ohtlikud jäätmed“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (7) artikli 3 punktis 2 määratletud ohtlikud jäätmed; |
| --- | --- |

15)

„ohtlikud jäätmed“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (7) artikli 3 punktis 2 määratletud ohtlikud jäätmed;

| 16) | „radioaktiivsed jäätmed“ – nõukogu direktiivi 2011/70/Euratom (8) artikli 3 punktis 7 määratletud radioaktiivsed jäätmed; |
| --- | --- |

16)

„radioaktiivsed jäätmed“ – nõukogu direktiivi 2011/70/Euratom (8) artikli 3 punktis 7 määratletud radioaktiivsed jäätmed;

| 17) | „ringlusse võtmata jäätmed“ – jäätmed, mida ei võeta ringlusse direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 17 tähenduses; |
| --- | --- |

17)

„ringlusse võtmata jäätmed“ – jäätmed, mida ei võeta ringlusse direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punkti 17 tähenduses;

| 18) | „tegevus, mis mõjutab negatiivselt elurikkuse seisukohast tundlikke alasid“ – tegevus, millel on kõik järgmised omadused:






  a) | tegevus põhjustab looduslike elupaikade ja liikide elupaikade seisundi halvenemist ning häirib liike, mille kaitseks kaitseala on määratud; |
| --- | --- | --- |

18)

„tegevus, mis mõjutab negatiivselt elurikkuse seisukohast tundlikke alasid“ – tegevus, millel on kõik järgmised omadused:

a)

tegevus põhjustab looduslike elupaikade ja liikide elupaikade seisundi halvenemist ning häirib liike, mille kaitseks kaitseala on määratud;

| b) | tegevuse puhul ei ole rakendatud ühtegi järeldust, leevendusmeedet ega mõjuhinnangut, mis on vastu võetud järgmiste direktiivide või nende direktiividega samaväärsete siseriiklike õigusnormide või rahvusvaheliste standardite alusel:






  i) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ (9); |
| --- | --- | --- |

b)

tegevuse puhul ei ole rakendatud ühtegi järeldust, leevendusmeedet ega mõjuhinnangut, mis on vastu võetud järgmiste direktiivide või nende direktiividega samaväärsete siseriiklike õigusnormide või rahvusvaheliste standardite alusel:

i)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ (9);

| ii) | nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ; (10) |
| --- | --- |

ii)

nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ; (10)

| iii) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (11) artikli 1 lõike 2 punktis g määratletud keskkonnamõju hindamine; |
| --- | --- |

iii)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (11) artikli 1 lõike 2 punktis g määratletud keskkonnamõju hindamine;

| iv) | kolmandates riikides toimuva tegevuse puhul järeldused, leevendusmeetmed või mõjuhinnangud, mis on vastu võetud kooskõlas siseriiklike õigusnormide või rahvusvaheliste standarditega, mis on samaväärsed punktides i, ii ja iii loetletud direktiivide ja mõjuhinnangutega; |
| --- | --- |

iv)

kolmandates riikides toimuva tegevuse puhul järeldused, leevendusmeetmed või mõjuhinnangud, mis on vastu võetud kooskõlas siseriiklike õigusnormide või rahvusvaheliste standarditega, mis on samaväärsed punktides i, ii ja iii loetletud direktiivide ja mõjuhinnangutega;

| 19) | „elurikkuse seisukohast tundlikud alad“ – komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 (12) II lisa D liites osutatud Natura 2000 kaitsealade võrgustik, UNESCO maailmapärandi objektid ja elurikkuse seisukohast tähtsaimad piirkonnad ning muud kaitsealad; |
| --- | --- |

19)

„elurikkuse seisukohast tundlikud alad“ – komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 (12) II lisa D liites osutatud Natura 2000 kaitsealade võrgustik, UNESCO maailmapärandi objektid ja elurikkuse seisukohast tähtsaimad piirkonnad ning muud kaitsealad;

| 20) | „ohustatud liigid“ – Euroopa punasesse raamatusse või IUCNi punasesse raamatusse kantud ohustatud liigid, sealhulgas taimestik ja loomastik, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 II lisa 7. jaos; |
| --- | --- |

20)

„ohustatud liigid“ – Euroopa punasesse raamatusse või IUCNi punasesse raamatusse kantud ohustatud liigid, sealhulgas taimestik ja loomastik, millele on osutatud delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 II lisa 7. jaos;

| 21) | „raadamine“ – metsastatud maa ajutine või püsiv muutmine inimtegevuse tulemusel metsastamata maaks; |
| --- | --- |

21)

„raadamine“ – metsastatud maa ajutine või püsiv muutmine inimtegevuse tulemusel metsastamata maaks;

| 22) | „ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtted“ – ÜRO üleilmse kokkuleppe kümme põhimõtet; |
| --- | --- |

22)

„ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtted“ – ÜRO üleilmse kokkuleppe kümme põhimõtet;

| 23) | „korrigeerimata sooline palgalõhe“ – erinevus mees- ja naistöötajatele makstava keskmise brutotunnitasu vahel, mida väljendatakse protsendina meestöötajatele makstavast keskmisest brutotunnitasust; |
| --- | --- |

23)

„korrigeerimata sooline palgalõhe“ – erinevus mees- ja naistöötajatele makstava keskmise brutotunnitasu vahel, mida väljendatakse protsendina meestöötajatele makstavast keskmisest brutotunnitasust;

| 24) | „juhtorgan“ – äriühingu haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan; |
| --- | --- |

24)

„juhtorgan“ – äriühingu haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan;

| 25) | „inimõiguste poliitika“ – juhtorgani tasandil heaks kiidetud poliitiline kohustus inimõiguste valdkonnas, mille kohaselt peab investeerimisobjektiks oleva äriühingu majandustegevus olema kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega; |
| --- | --- |

25)

„inimõiguste poliitika“ – juhtorgani tasandil heaks kiidetud poliitiline kohustus inimõiguste valdkonnas, mille kohaselt peab investeerimisobjektiks oleva äriühingu majandustegevus olema kooskõlas ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetega;

| 26) | „rikkumisest teataja“ – rikkumisest teavitav isik Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1937 (13) artikli 5 punkti 7 tähenduses; |
| --- | --- |

26)

„rikkumisest teataja“ – rikkumisest teavitav isik Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1937 (13) artikli 5 punkti 7 tähenduses;

| 27) | „anorgaaniliste saasteainete heide“ – tahkete ja muude anorgaanilise suurkeemia saaduste tootmise heide, mis jääb parima võimaliku tehnikaga saavutatava heitetaseme (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (14) artikli 3 punkti 13 tähenduses) piiridesse või on sellest väiksem; |
| --- | --- |

27)

„anorgaaniliste saasteainete heide“ – tahkete ja muude anorgaanilise suurkeemia saaduste tootmise heide, mis jääb parima võimaliku tehnikaga saavutatava heitetaseme (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (14) artikli 3 punkti 13 tähenduses) piiridesse või on sellest väiksem;

| 28) | „õhusaasteainete heide“ – vääveldioksiidide (SO2), lämmastikoksiidide (NOx), muude lenduvate orgaaniliste ühendite kui metaan (metaanita LOÜ) ja tahkete peenosakeste (PM2,5) otseheide Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2284 (15) artikli 3 punktide 5–8 tähenduses, ammoniaagi (NH3) heide, millele on osutatud nimetatud direktiivis, ja raskmetallide heide, millele on osutatud nimetatud direktiivi I lisas; |
| --- | --- |

28)

„õhusaasteainete heide“ – vääveldioksiidide (SO2), lämmastikoksiidide (NOx), muude lenduvate orgaaniliste ühendite kui metaan (metaanita LOÜ) ja tahkete peenosakeste (PM2,5) otseheide Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2284 (15) artikli 3 punktide 5–8 tähenduses, ammoniaagi (NH3) heide, millele on osutatud nimetatud direktiivis, ja raskmetallide heide, millele on osutatud nimetatud direktiivi I lisas;

| 29) | „osoonikihti kahandavad ained“ – osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokollis loetletud ained. |
| --- | --- |

29)

„osoonikihti kahandavad ained“ – osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokollis loetletud ained.

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi valemeid:

| 1) | „kasvuhoonegaaside heide“ arvutatakse järgmise valemi järgi: |
| --- | --- |

1)

„kasvuhoonegaaside heide“ arvutatakse järgmise valemi järgi:

Image 2

| 2) | „CO2 jalajälg“ arvutatakse järgmise valemi järgi: |
| --- | --- |

2)

„CO2 jalajälg“ arvutatakse järgmise valemi järgi:

Image 3

| 3) | „investeerimisobjektiks olevate äriühingute kasvuhoonegaaside heitemahukus“ arvutatakse järgmise valemi järgi: |
| --- | --- |

3)

„investeerimisobjektiks olevate äriühingute kasvuhoonegaaside heitemahukus“ arvutatakse järgmise valemi järgi:

Image 4

| 4) | „riikide kasvuhoonegaaside heitemahukus“ arvutatakse järgmise valemi järgi: |
| --- | --- |

4)

„riikide kasvuhoonegaaside heitemahukus“ arvutatakse järgmise valemi järgi:

Image 5

| 5) | „kehva energiatõhususega kinnisvara“ arvutatakse järgmise valemi järgi: |
| --- | --- |

5)

„kehva energiatõhususega kinnisvara“ arvutatakse järgmise valemi järgi:

Image 6

Valemites kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „investeeringu jooksev väärtus“ – finantsturu osalise poolt investeerimisobjektiks olevasse äriühingusse tehtud investeeringu väärtus eurodes; |
| --- | --- |

1)

„investeeringu jooksev väärtus“ – finantsturu osalise poolt investeerimisobjektiks olevasse äriühingusse tehtud investeeringu väärtus eurodes;

| 2) | „ettevõtte väärtus“ – lihtaktsiate turukapitalisatsiooni, eelisaktsiate turukapitalisatsiooni ning koguvõla ja mittekontrollivate osaluste bilansilise väärtuse summa eelarveaasta lõpu seisuga, ilma raha või raha ekvivalente maha arvamata; |
| --- | --- |

2)

„ettevõtte väärtus“ – lihtaktsiate turukapitalisatsiooni, eelisaktsiate turukapitalisatsiooni ning koguvõla ja mittekontrollivate osaluste bilansilise väärtuse summa eelarveaasta lõpu seisuga, ilma raha või raha ekvivalente maha arvamata;

| 3) | „kõigi investeeringute jooksev väärtus“ – finantsturu osalise kõigi investeeringute väärtus eurodes; |
| --- | --- |

3)

„kõigi investeeringute jooksev väärtus“ – finantsturu osalise kõigi investeeringute väärtus eurodes;

| 4) | „liginullenergiahoone“, „primaarenergia nõudlus“ ja „energiamärgis“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (16) artikli 2 punktide 2, 5 ja 12 tähenduses.

  Tabel 1


  Avaldus investeerimisotsuste põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele













  Finantsturu osaline [Nimi ja olemasolu korral juriidilise isiku tunnus] |
| --- | --- |
| Kokkuvõte

  [Nimi ja olemasolu korral juriidilise isiku tunnus] võtab arvesse oma investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele. Käesolev avaldus on [finantsturu osalise nimi] [vajaduse korral lisada „ja tema tütarettevõtjate, nimelt [loetleda tütarettevõtjad]“] konsolideeritud avaldus kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kohta.
  See avaldus kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kohta hõlmab aruandlusperioodi alates [sisestada „1. jaanuarist“ või kuupäev, mil põhilist negatiivset mõjus esimest korda arvesse võeti] kuni 31. detsembrini [n aasta].
  [Artiklis 5 osutatud kokkuvõte selle artikli lõikes 1 osutatud keeltes] |
| Kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kirjeldus

  [Artiklis 7 osutatud teave allpool esitatud vormis] |
| Investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse tehtavate investeeringute suhtes kohaldatavad näitajad |
| Kestlikkusele avalduva negatiivse mõju näitaja | Mõõtühik | Mõju [n aasta] | Mõju [n–1 aasta] | Selgitus | Võetud meetmed ning järgmiseks aruandlus-perioodiks kavandatud meetmed ja seatud eesmärgid |
| KLIIMANÄITAJAD JA MUUD KESKKONNANÄITAJAD |
| Kasvuhoonegaaside heide | 1. | Kasvuhoonegaaside heide |

4)

„liginullenergiahoone“, „primaarenergia nõudlus“ ja „energiamärgis“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (16) artikli 2 punktide 2, 5 ja 12 tähenduses.

Tabel 1

Avaldus investeerimisotsuste põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele

Finantsturu osaline [Nimi ja olemasolu korral juriidilise isiku tunnus]

Kokkuvõte

[Nimi ja olemasolu korral juriidilise isiku tunnus] võtab arvesse oma investeerimisotsuste põhilist negatiivset mõju kestlikkusteguritele. Käesolev avaldus on [finantsturu osalise nimi] [vajaduse korral lisada „ja tema tütarettevõtjate, nimelt [loetleda tütarettevõtjad]“] konsolideeritud avaldus kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kohta.

See avaldus kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kohta hõlmab aruandlusperioodi alates [sisestada „1. jaanuarist“ või kuupäev, mil põhilist negatiivset mõjus esimest korda arvesse võeti] kuni 31. detsembrini [n aasta].

[Artiklis 5 osutatud kokkuvõte selle artikli lõikes 1 osutatud keeltes]

Kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kirjeldus

[Artiklis 7 osutatud teave allpool esitatud vormis]

Investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse tehtavate investeeringute suhtes kohaldatavad näitajad

Kestlikkusele avalduva negatiivse mõju näitaja

Mõõtühik

Mõju [n aasta]

Mõju [n–1 aasta]

Selgitus

Võetud meetmed ning järgmiseks aruandlus-perioodiks kavandatud meetmed ja seatud eesmärgid

KLIIMANÄITAJAD JA MUUD KESKKONNANÄITAJAD

Kasvuhoonegaaside heide

1.

Kasvuhoonegaaside heide

1. valdkonna kasvuhoonegaaside heide

2. valdkonna kasvuhoonegaaside heide

3. valdkonna kasvuhoonegaaside heide

Kasvuhoonegaaside koguheide

| 2. | CO2 jalajälg |
| --- | --- |

2.

CO2 jalajälg

CO2 jalajälg

| 3. | Investeerimisobjektiks olevate äriühingute kasvuhoonegaaside heitemahukus |
| --- | --- |

3.

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute kasvuhoonegaaside heitemahukus

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute kasvuhoonegaaside heitemahukus

| 4. | Kokkupuude fossiilkütusesektoris tegutsevate äriühingutega |
| --- | --- |

4.

Kokkupuude fossiilkütusesektoris tegutsevate äriühingutega

Fossiilkütusesektoris tegutsevatesse äriühingutesse tehtud investeeringute osakaal

| 5. | Taastumatu energia tarbimise ja tootmise osakaal |
| --- | --- |

5.

Taastumatu energia tarbimise ja tootmise osakaal

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute poolt taastumatutest energiaallikatest toodetud taastumatu energia tarbimise ja tootmise osakaal võrreldes taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tarbimise ja tootmisega, väljendatuna protsendina kõigist energiaallikatest

| 6. | Energiatarbimise intensiivsus suure mõjuga kliimasektori kohta |
| --- | --- |

6.

Energiatarbimise intensiivsus suure mõjuga kliimasektori kohta

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute energiatarbimine gigavatt-tundides (GWh) miljoni euro suuruse tulu kohta igas suure mõjuga kliimasektoris

Elurikkus

| 7. | Tegevus, mis mõjutab negatiivselt elurikkuse seisukohast tundlikke alasid |
| --- | --- |

7.

Tegevus, mis mõjutab negatiivselt elurikkuse seisukohast tundlikke alasid

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mille tegevuskohad/tegevused asuvad elurikkuse seisukohast tundlikel aladel või nende lähedal, kui investeerimisobjektiks olevate äriühingute tegevus mõjutab neid alasid negatiivselt

Vesi

| 8. | Vetteheide |
| --- | --- |

8.

Vetteheide

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute vetteheide tonnides investeeritud miljoni euro kohta, väljendatuna kaalutud keskmisena

Jäätmed

| 9. | Ohtlike jäätmete ja radioaktiivsete jäätmete suhtarv |
| --- | --- |

9.

Ohtlike jäätmete ja radioaktiivsete jäätmete suhtarv

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute tekitatud ohtlike ja radioaktiivsete jäätmete kogus tonnides investeeritud miljoni euro kohta, väljendatuna kaalutud keskmisena

SOTSIAALSETE JA TÖÖTAJATEGA SEOTUD KÜSIMUSTE, INIMÕIGUSTE AUSTAMISE NING KORRUPTSIOONI- JA ALTKÄEMAKSUVASTASE VÕITLUSEGA SEOTUD NÄITAJAD

Sotsiaalsed ja töötajatega seotud küsimused

| 10. | ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtete ning Majanduskoostöö ja hargmaiseid ettevõtteid käsitlevate Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniste rikkumine |
| --- | --- |

10.

ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtete ning Majanduskoostöö ja hargmaiseid ettevõtteid käsitlevate Arengu Organisatsiooni (OECD) suuniste rikkumine

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mis on olnud seotud ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtete või hargmaiseid ettevõtteid käsitlevate OECD suuniste rikkumisega

| 11. | Puuduvad menetlused ja vastavuskontrolli-mehhanismid, et jälgida vastavust ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtetele ja hargmaiseid ettevõtteid käsitlevatele OECD suunistele |
| --- | --- |

11.

Puuduvad menetlused ja vastavuskontrolli-mehhanismid, et jälgida vastavust ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtetele ja hargmaiseid ettevõtteid käsitlevatele OECD suunistele

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puuduvad strateegiad, et jälgida vastavust ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtetele või hargmaiseid ettevõtteid käsitlevatele OECD suunistele, või kaebuste menetlemise mehhanismid, et menetleda ÜRO üleilmse kokkuleppe põhimõtete või hargmaiseid ettevõtteid käsitlevate OECD suuniste rikkumisi

| 12. | Korrigeerimata sooline palgalõhe |
| --- | --- |

12.

Korrigeerimata sooline palgalõhe

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute keskmine korrigeerimata sooline palgalõhe

| 13. | Juhtorganite sooline mitmekesisus |
| --- | --- |

13.

Juhtorganite sooline mitmekesisus

Juhtorganite nais- ja meesliikmete keskmine suhtarv investeerimisobjektiks olevates äriühingutes, väljendatuna protsendina kõigist juhtorgani liikmetest

| 14. | Kokkupuude vastuoluliste relvadega (jalaväe vastased miinid, kobarlahingumoon, keemia- ja bioloogilised relvad) |
| --- | --- |

14.

Kokkupuude vastuoluliste relvadega (jalaväe vastased miinid, kobarlahingumoon, keemia- ja bioloogilised relvad)

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mis on seotud vastuoluliste relvade tootmise või müügiga

Riikidesse ja rahvusülestesse organisatsioonidesse tehtavate investeeringute suhtes kohaldatavad näitajad

Kestlikkusele avalduva negatiivse mõju näitaja

Mõõtühik

Mõju [n aasta]

Mõju [n–1 aasta]

Selgitus

Võetud meetmed ning järgmiseks aruandlus-perioodiks kavandatud meetmed ja seatud eesmärgid

Keskkonnamõju

| 15. | Kasvuhoonegaaside heitemahukus |
| --- | --- |

15.

Kasvuhoonegaaside heitemahukus

Kasvuhoonegaaside heitemahukus investeerimisobjektiks olevates riikides

Sotsiaalne mõju

| 16. | Investeerimisobjektiks olevad riigid, kus esineb sotsiaalseid rikkumisi |
| --- | --- |

16.

Investeerimisobjektiks olevad riigid, kus esineb sotsiaalseid rikkumisi

Selliste investeerimisobjektiks olevate riikide arv, kus esineb sotsiaalseid rikkumisi (absoluutarv ja suhteline arv jagatuna kõigi investeerimisobjektiks olevate riikidega), nagu on osutatud rahvusvahelistes lepingutes ja konventsioonides, ÜRO põhimõtetes ja vajaduse korral siseriiklikes õigusaktides

Kinnisvarainvesteeringute suhtes kohaldatavad näitajad

Kestlikkusele avalduva negatiivse mõju näitaja

Mõõtühik

Mõju [n aasta]

Mõju [n–1 aasta]

Selgitus

Võetud meetmed ning järgmiseks aruandlus-perioodiks kavandatud meetmed ja seatud eesmärgid

Fossiilkütused

| 17. | Kokkupuude fossiilkütustega kinnisvara kaudu |
| --- | --- |

17.

Kokkupuude fossiilkütustega kinnisvara kaudu

Fossiilkütuste kaevandamise, ladustamise, transpordi või tootmisega seotud kinnisvarasse tehtud investeeringute osakaal

Energiatõhusus

| 18. | Kokkupuude kehva energiatõhususega kinnisvaraga |
| --- | --- |

18.

Kokkupuude kehva energiatõhususega kinnisvaraga

Kehva energiatõhususega kinnisvarasse tehtud investeeringute osakaal

Muud kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju näitajad

[Teave artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele tabelis 2 esitatud vormis]

[Teave artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud põhilise negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele tabelis 3 esitatud vormis]

[Teave mis tahes muu negatiivse mõju kohta kestlikkusteguritele, mida kasutatakse artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud kestlikkustegurile avalduva täiendava põhilise negatiivse mõju kindlakstegemiseks ja hindamiseks tabelis 2 või tabelis 3 esitatud vormis]

Kestlikkusteguritele avalduva põhilise negatiivse mõju kindlakstegemise ja prioriseerimise põhimõtete kirjeldus

[Artiklis 7 osutatud teave]

Kaasamispoliitika

[Artiklis 8 osutatud teave]

Viited rahvusvahelistele standarditele

[Artiklis 9 osutatud teave]

Võrdlemine eelmiste perioodidega

[Artiklis 10 osutatud teave]

Tabel 2

Täiendavad kliimanäitajad ja muud keskkonnanäitajad

| Negatiivne mõju kestlikkusele | Negatiivne mõju kestlikkusteguritele
  (kvalitatiivne või kvantitatiivne) | Mõõtühik |
| --- | --- | --- |
| Investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse tehtavate investeeringute suhtes kohaldatavad näitajad |
| KLIIMANÄITAJAD JA MUUD KESKKONNANÄITAJAD |
| Heited | 1. | Anorgaaniliste saasteainete heide |

Negatiivne mõju kestlikkusele

Negatiivne mõju kestlikkusteguritele

(kvalitatiivne või kvantitatiivne)

Mõõtühik

Investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse tehtavate investeeringute suhtes kohaldatavad näitajad

KLIIMANÄITAJAD JA MUUD KESKKONNANÄITAJAD

Heited

1.

Anorgaaniliste saasteainete heide

Anorgaaniliste saasteainete heite ekvivalent tonnides miljoni investeeritud euro kohta, väljendatud kaalutud keskmisena

| 2. | Õhusaasteainete heide |
| --- | --- |

2.

Õhusaasteainete heide

Õhusaasteainete heite ekvivalent tonnides miljoni investeeritud euro kohta, väljendatud kaalutud keskmisena

| 3. | Osoonikihti kahandavate ainete heide |
| --- | --- |

3.

Osoonikihti kahandavate ainete heide

Osoonikihti kahandavate ainete heite ekvivalent tonnides miljoni investeeritud euro kohta, väljendatuna kaalutud keskmisena

| 4. | Investeeringud äriühingutesse, kes ei ole ellu viinud CO2 heite vähendamise algatusi |
| --- | --- |

4.

Investeeringud äriühingutesse, kes ei ole ellu viinud CO2 heite vähendamise algatusi

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kes ei ole ellu viinud CO2 heite vähendamise algatusi eesmärgiga tagada vastavus Pariisi kokkuleppele

Energiatõhusus

| 5. | Energiatarbimise jaotus taastumatute energiaallikate liikide kaupa |
| --- | --- |

5.

Energiatarbimise jaotus taastumatute energiaallikate liikide kaupa

Taastumatutest energiaallikatest toodetud energia osakaal, mida investeerimisobjektiks olevad äriühingud kasutavad, taastumatute energiaallikate kaupa

Vesi, jäätmed ja materjalidest tulenev

heited

| 6. | Veekasutus ja ringlussevõtt |
| --- | --- |

6.

Veekasutus ja ringlussevõtt

| 1. | Investeerimisobjektiks olevate äriühingute keskmine veetarbimine (kuupmeetrites) investeerimisobjektiks olevate äriühingute tulu miljoni euro kohta |
| --- | --- |

1.

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute keskmine veetarbimine (kuupmeetrites) investeerimisobjektiks olevate äriühingute tulu miljoni euro kohta

| 2. | Investeerimisobjektiks olevate äriühingute poolt ringlusse võetud ja korduskasutatud vee kaalutud keskmine protsent |
| --- | --- |

2.

Investeerimisobjektiks olevate äriühingute poolt ringlusse võetud ja korduskasutatud vee kaalutud keskmine protsent

| 7. | Investeeringud äriühingutesse, kus puudub veemajanduspoliitika |
| --- | --- |

7.

Investeeringud äriühingutesse, kus puudub veemajanduspoliitika

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puudub veemajanduspoliitika

| 8. | Kokkupuude suure veestressiga aladega |
| --- | --- |

8.

Kokkupuude suure veestressiga aladega

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mille tegevuskohad asuvad suure veestressiga aladel ja kus puudub veemajanduspoliitika

| 9. | Investeeringud kemikaale tootvatesse äriühingutesse |
| --- | --- |

9.

Investeeringud kemikaale tootvatesse äriühingutesse

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mille tegevus kuulub määruse (EÜ) nr 1893/2006 I lisa osa 20.2 alla

| 10. | Mulla degradeerumine, kõrbestumine, mulla katmine |
| --- | --- |

10.

Mulla degradeerumine, kõrbestumine, mulla katmine

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mille tegevus põhjustab mulla degradeerumist, kõrbestumist või mulla katmist

| 11. | Investeeringud äriühingutesse, kus puuduvad kestlikud maakasutus-/põllumajandustavad |
| --- | --- |

11.

Investeeringud äriühingutesse, kus puuduvad kestlikud maakasutus-/põllumajandustavad

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puuduvad kestlikud maakasutus-/põllumajandustavad või -strateegiad

| 12. | Investeeringud äriühingutesse, kus puuduvad kestlikud ookeane/meresid käsitlevad tavad |
| --- | --- |

12.

Investeeringud äriühingutesse, kus puuduvad kestlikud ookeane/meresid käsitlevad tavad

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puuduvad kestlikud ookeane/meresid käsitlevad tavad või strateegiad

| 13. | Ringlusse võtmata jäätmete suhtarv |
| --- | --- |

13.

Ringlusse võtmata jäätmete suhtarv

Ringlusse võtmata jäätmed, mida tekitavad investeerimisobjektiks olevad äriühingud, tonnides miljoni investeeritud euro kohta, väljendatuna kaalutud keskmisena

| 14. | Looduslikud liigid ja kaitsealad |
| --- | --- |

14.

Looduslikud liigid ja kaitsealad

| 1. | Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mille tegevus mõjutab ohustatud liike |
| --- | --- |

1.

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mille tegevus mõjutab ohustatud liike

| 2. | Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puudub elurikkuse kaitse poliitika, mis hõlmaks kaitsealadel või elurikkuse poolest suure väärtusega aladel väljaspool kaitsealasid või nendega külgnevatel aladel asuvaid omatavaid, renditavaid või majandatavaid tegevuskohti |
| --- | --- |

2.

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puudub elurikkuse kaitse poliitika, mis hõlmaks kaitsealadel või elurikkuse poolest suure väärtusega aladel väljaspool kaitsealasid või nendega külgnevatel aladel asuvaid omatavaid, renditavaid või majandatavaid tegevuskohti

| 15. | Raadamine |
| --- | --- |

15.

Raadamine

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puudub metsade raadamist käsitlev poliitika

Keskkonnakestlikud väärtpaberid

| 16. | Selliste väärtpaberite osakaal, mis ei ole emiteeritud keskkonnakestlikke võlakirju käsitlevate liidu õigusaktide alusel |
| --- | --- |

16.

Selliste väärtpaberite osakaal, mis ei ole emiteeritud keskkonnakestlikke võlakirju käsitlevate liidu õigusaktide alusel

Selliste väärtpaberite osakaal investeeringutes, mis ei ole emiteeritud keskkonnakestlikke võlakirju käsitlevate liidu õigusaktide alusel

Riikidesse ja rahvusülestesse organisatsioonidesse tehtavate investeeringute suhtes kohaldatavad näitajad

Keskkonnakestlikud väärtpaberid

| 17. | Selliste võlakirjade osakaal, mis ei ole emiteeritud keskkonnakestlikke võlakirju käsitlevate liidu õigusaktide alusel |
| --- | --- |

17.

Selliste võlakirjade osakaal, mis ei ole emiteeritud keskkonnakestlikke võlakirju käsitlevate liidu õigusaktide alusel

Selliste võlakirjade osakaal, mis ei ole emiteeritud keskkonnakestlikke võlakirju käsitlevate liidu õigusaktide alusel

Kinnisvarainvesteeringute suhtes kohaldatavad näitajad

Kasvuhoonegaaside heide

| 18. | Kasvuhoonegaaside heide |
| --- | --- |

18.

Kasvuhoonegaaside heide

Kinnisvarast tulenev 1. valdkonna kasvuhoonegaaside heide

Kinnisvarast tulenev 2. valdkonna kasvuhoonegaaside heide

Kinnisvarast tulenev 3. valdkonna kasvuhoonegaaside heide

Kinnisvarast tulenev kasvuhoonegaaside koguheide

Energiatarbimine

| 19. | Energiatarbimise intensiivsus |
| --- | --- |

19.

Energiatarbimise intensiivsus

Omatava kinnisvara energiatarbimine gigavatt-tundides (GWh) ruutmeetri kohta

Jäätmed

| 20. | Tegevusest tekkivad jäätmed |
| --- | --- |

20.

Tegevusest tekkivad jäätmed

Selliste kinnisvaraobjektide osakaal, mis ei ole varustatud jäätmesorteerimisseadmetega ega ole hõlmatud jäätmete taaskasutamise või ringlussevõtu lepinguga

Ressursitarbimine

| 21. | Tooraine tarbimine uute ehitiste ehitamiseks ja suuremahuliseks renoveerimiseks |
| --- | --- |

21.

Tooraine tarbimine uute ehitiste ehitamiseks ja suuremahuliseks renoveerimiseks

Ehitusmaterjalide (v.a taaskasutusse võetud, ringlussevõetud ja biotoorainel põhinevad materjalid) osakaal uutes ehitistes ja olulistes renoveerimistöödes kasutatud ehitusmaterjalide kogukaalust

Elurikkus

| 22. | Maa kunstlik muutmine |
| --- | --- |

22.

Maa kunstlik muutmine

Taimkatteta pindala osakaal (taimkatteta maapind, samuti katused, terrassid ja seinad) võrreldes kõikide varade maatükkide kogupindalaga

Tabel 3

Sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase võitlusega seotud täiendavad näitajad

| SOTSIAALSETE JA TÖÖTAJATEGA SEOTUD KÜSIMUSTE, INIMÕIGUSTE AUSTAMISE NING KORRUPTSIOONI- JA ALTKÄEMAKSUVASTASE VÕITLUSEGA SEOTUD NÄITAJAD |
| --- |
| Negatiivne mõju kestlikkusele | Negatiivne mõju kestlikkusteguritele
  (kvalitatiivne või kvantitatiivne) | Mõõtühik |
| Investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse tehtavate investeeringute suhtes kohaldatavad näitajad |
| Sotsiaalsed ja töötajatega seotud küsimused | 1. | Investeeringud äriühingutesse, kus puudub tööõnnetuste ennetamise poliitika |

SOTSIAALSETE JA TÖÖTAJATEGA SEOTUD KÜSIMUSTE, INIMÕIGUSTE AUSTAMISE NING KORRUPTSIOONI- JA ALTKÄEMAKSUVASTASE VÕITLUSEGA SEOTUD NÄITAJAD

Negatiivne mõju kestlikkusele

Negatiivne mõju kestlikkusteguritele

(kvalitatiivne või kvantitatiivne)

Mõõtühik

Investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse tehtavate investeeringute suhtes kohaldatavad näitajad

Sotsiaalsed ja töötajatega seotud küsimused

1.

Investeeringud äriühingutesse, kus puudub tööõnnetuste ennetamise poliitika

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puudub tööõnnetuste ennetamise poliitika

| 2. | Õnnetusjuhtumite määr |
| --- | --- |

2.

Õnnetusjuhtumite määr

Investeerimisobjektiks olevates äriühingutes toimunud õnnetusjuhtumite määr, väljendatuna kaalutud keskmisena

| 3. | Vigastuste, õnnetuste, surmajuhtumite või haiguste tõttu kaotatud päevade arv |
| --- | --- |

3.

Vigastuste, õnnetuste, surmajuhtumite või haiguste tõttu kaotatud päevade arv

Vigastuste, õnnetuste, surmajuhtumite või haiguste tõttu kaotatud tööpäevade arv investeerimisobjektiks olevates äriühingutes, väljendatuna kaalutud keskmisena

| 4. | Tarnija tegevusjuhendi puudumine |
| --- | --- |

4.

Tarnija tegevusjuhendi puudumine

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puudub tarnija tegevusjuhend (mille eesmärk on vältida ohtlikke töötingimusi, ebakindlat töö, lapstööjõu kasutamist ja sunniviisilist tööd)

| 5. | Töötajate küsimustega seotud kaebuste käsitlemise mehhanismi puudumine |
| --- | --- |

5.

Töötajate küsimustega seotud kaebuste käsitlemise mehhanismi puudumine

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puudub töötajate küsimustega seotud kaebuste käsitlemise mehhanism

| 6. | Rikkumisest teatajate ebapiisav kaitse |
| --- | --- |

6.

Rikkumisest teatajate ebapiisav kaitse

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud üksustesse, kus puudub rikkumisest teatajate kaitse poliitika

| 7. | Diskrimineerimisjuhtumid |
| --- | --- |

7.

Diskrimineerimisjuhtumid

| 1. | Investeerimisobjektiks olevates äriühingutes teatatud diskrimineerimisjuhtumite arv, väljendatuna kaalutud keskmisena |
| --- | --- |

1.

Investeerimisobjektiks olevates äriühingutes teatatud diskrimineerimisjuhtumite arv, väljendatuna kaalutud keskmisena

| 2. | Investeerimisobjektiks olevates äriühingutes teatatud diskrimineerimisjuhtumite arv, mille tulemuseks on sanktsioonid, väljendatuna kaalutud keskmisena |
| --- | --- |

2.

Investeerimisobjektiks olevates äriühingutes teatatud diskrimineerimisjuhtumite arv, mille tulemuseks on sanktsioonid, väljendatuna kaalutud keskmisena

| 8. | Liiga suur tegevjuhtide palga suhtarv |
| --- | --- |

8.

Liiga suur tegevjuhtide palga suhtarv

Investeerimisobjektiks olevates äriühingutes suurima hüvitise saanud isiku aastase koguhüvitise ja kõigi töötajate (v.a suurima hüvitisega isik) aastase mediaankoguhüvitise keskmine suhtarv

Inimõigused

| 9. | Inimõigusi käsitleva poliitika puudumine |
| --- | --- |

9.

Inimõigusi käsitleva poliitika puudumine

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud üksustesse, kus puudub inimõigusi käsitlev poliitika

| 10. | Hoolsusmeetmete puudumine |
| --- | --- |

10.

Hoolsusmeetmete puudumine

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud üksustesse, kus puudub hoolsusmeetmete menetlus, et teha kindlaks, ennetada, leevendada ja käsitleda negatiivset mõju inimõigustele

| 11. | Inimkaubandust tõkestavate menetluste ja meetmete puudumine |
| --- | --- |

11.

Inimkaubandust tõkestavate menetluste ja meetmete puudumine

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, kus puudub inimkaubanduse vastane poliitika

| 12. | Tegevused ja tarnijad, mille/kelle puhul esineb märkimisväärne lapstööjõu kasutamise oht |
| --- | --- |

12.

Tegevused ja tarnijad, mille/kelle puhul esineb märkimisväärne lapstööjõu kasutamise oht

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mis on seotud tegevuste ja tarnijatega, mille/kelle puhul on geograafiliste piirkondade või tegevuse liigi tõttu märkimisväärne oht, et kasutatakse lapstööjõudu

| 13. | Tegevused ja tarnijad, mille/kelle puhul esineb märkimisväärne sunniviisilise või kohustusliku töö oht |
| --- | --- |

13.

Tegevused ja tarnijad, mille/kelle puhul esineb märkimisväärne sunniviisilise või kohustusliku töö oht

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mille puhul on geograafiliste piirkondade või tegevuse liigi tõttu märkimisväärne oht, et kasutatakse sunniviisilist või kohustuslikku tööd

| 14. | Tuvastatud tõsiste inimõigustealaste probleemide ja vahejuhtumite arv |
| --- | --- |

14.

Tuvastatud tõsiste inimõigustealaste probleemide ja vahejuhtumite arv

Investeerimisobjektiks olevate äriühingutega seotud tõsiste inimõigustealaste probleemide ja vahejuhtumite arv kaalutud keskmise alusel

Korruptsiooni- ja altkäemaksuvastane võitlus

| 15. | Korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase poliitika puudumine |
| --- | --- |

15.

Korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase poliitika puudumine

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud üksustesse, kus puudub ÜRO korruptsioonivastase konventsiooniga kooskõlav olev korruptsiooni- ja altkäemaksuvastane poliitika

| 16. | Korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase võitluse standardite rikkumise kõrvaldamiseks võetud meetmed on ebapiisavad |
| --- | --- |

16.

Korruptsiooni- ja altkäemaksuvastase võitluse standardite rikkumise kõrvaldamiseks võetud meetmed on ebapiisavad

Selliste investeeringute osakaal, mis on tehtud investeerimisobjektiks olevatesse äriühingutesse, mille puhul on tuvastatud puudusi korruptsioonivastaste menetluste ja standardite rikkumiste kõrvaldamiseks võetud meetmetes

| 17. | Korruptsiooni- ja altkäemaksuvastaste õigusaktide rikkumise eest tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arv ja määratud trahvide suurus |
| --- | --- |

17.

Korruptsiooni- ja altkäemaksuvastaste õigusaktide rikkumise eest tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arv ja määratud trahvide suurus

Investeerimisobjektiks olevate äriühingutesuhtes korruptsiooni- ja korruptsioonivastaste seaduste rikkumise eest tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arv ja määratud trahvide suurus

Riikidesse ja rahvusülestesse organisatsioonidesse tehtavate investeeringute suhtes kohaldatavad näitajad

Sotsiaalne mõju

| 18. | Sissetulekute ebavõrdsust käsitlev keskmine punktisumma |
| --- | --- |

18.

Sissetulekute ebavõrdsust käsitlev keskmine punktisumma

Tulude ja majandusliku ebavõrdsuse jaotus konkreetses majandusvaldkonnas osalejate vahel, sealhulgas kvantitatiivne näitaja, mida on selgitatud selgituse veerus

| 19. | Sõnavabadust käsitlev keskmine punktisumma |
| --- | --- |

19.

Sõnavabadust käsitlev keskmine punktisumma

Mõõdab, mil määral poliitilised ja kodanikuühiskonna organisatsioonid saavad vabalt tegutseda, sh kvantitatiivne näitaja, mida on selgitatud selgituse veerus

Inimõigused

| 20. | Inimõigustealane keskmine punktisumma |
| --- | --- |

20.

Inimõigustealane keskmine punktisumma

Investeerimisobjektiks olevate riikide keskmise inimõigustealase tulemuslikkuse mõõt, kasutades selgituse veerus selgitatud kvantitatiivset näitajat

Juhtimine

| 21. | Korruptsiooni käsitlev keskmine punktisumma |
| --- | --- |

21.

Korruptsiooni käsitlev keskmine punktisumma

Mõõdab tajutavat korruptsioonitaset avalikus sektoris, kasutades selgituse veerus selgitatud kvantitatiivset näitajat

| 22. | Koostööd mittetegevad maksujurisdiktsioonid |
| --- | --- |

22.

Koostööd mittetegevad maksujurisdiktsioonid

Investeeringud jurisdiktsioonides, mis on kantud maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ELi loetellu

| 23. | Poliitilise stabiilsuse keskmine punktisumma |
| --- | --- |

23.

Poliitilise stabiilsuse keskmine punktisumma

Mõõdab kehtiva korra jõuga kukutamise tõenäosust, kasutades selgitavas veerus selgitatud kvantitatiivset näitajat

| 24. | Õigusriigi keskmine punktisumma |
| --- | --- |

24.

Õigusriigi keskmine punktisumma

Mõõdab korruptsiooni taset, põhiõiguste puudumist ning tsiviil- ja kriminaalõigussüsteemi puudusi, kasutades selgituse veerus selgitatud kvantitatiivset näitajat

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(8)  Nõukogu 19. juuli 2011. aasta direktiiv 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks (ELT L 199, 2.8.2011, lk 48).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

(10)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

(12)  Komisjoni 4. juuni 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2139, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, kehtestades tehnilised sõelumiskriteeriumid, millega määratakse kindlaks, millistel tingimustel võib majandustegevust pidada kliimamuutuste leevendamisele või nendega kohanemisele oluliselt kaasa aitavaks, ja mille alusel otsustatakse, ega see majandustegevus ei kahjusta oluliselt muid keskkonnaeesmärke (ELT L 442, 9.12.2021, lk 1).

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

---

II LISA

Määruse (EL) 2019/2088 artikli 8 lõigetes 1, 2 ja 2a ning määruse (EL) 2020/852 artikli 6 esimeses lõigus osutatud finantstoodete kohta lepingueelse teabe avalikustamise vorm

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

Image 11

---

III LISA

Määruse (EL) 2019/2088 artikli 9 lõigetes 1–4a ja määruse (EL) 2020/852 artikli 5 esimeses lõigus osutatud finantstoodete kohta lepingueelse teabe avalikustamise vorm

Image 12

Image 13

Image 14

Image 15

Image 16

---

IV LISA

Määruse (EL) 2019/2088 artikli 8 lõigetes 1, 2 ja 2a ning määruse (EL) 2020/852 artikli 6 esimeses lõigus osutatud finantstoodete kohta perioodilise teabe avalikustamise vorm

Image 17

Image 18

Image 19

Image 20

Image 21

Image 22

---

V LISA

Määruse (EL) 2019/2088 artikli 9 lõigetes 1–4a ja määruse (EL) 2020/852 artikli 5 esimeses lõigus osutatud finantstoodete kohta perioodilise teabe avalikustamise vorm

Image 23

Image 24

Image 25

Image 26

Image 27

---

| 25.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/73 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/73

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1289,

18. juuli 2022,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Hrušovský lepník“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Slovakkia taotlus registreerida nimetus „Hrušovský lepník“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Slovakkia taotlus registreerida nimetus „Hrušovský lepník“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Hrušovský lepník“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Hrušovský lepník“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Hrušovský lepník“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 2.3 „leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2022

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 154, 8.4.2022, lk 19.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 25.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/74 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/74

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/1290,

22. juuli 2022,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate ametoktradiini, kloromekvaadi, dodiini, nikotiini, profenofossi ja Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) isolaadi BV-0004 jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 14 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ametoktradiini ja dodiini jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Kloromekvaadi ja nikotiini jääkide piirnormid on kehtestatud kõnealuse määruse III lisa A osas. Profenofossi jääkide piirnormid on kehtestatud kõnealuse määruse II lisas ja III lisa B osas. Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) isolaadi BV-0004 jääkide piirnorme ei ole määruses (EÜ) nr 396/2005 eraldi sätestatud ning seda ainet ei ole kantud kõnealuse määruse IV lisasse, seega kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud vaikeväärtust 0,01 mg/kg. |
| --- | --- |

(1)

Ametoktradiini ja dodiini jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Kloromekvaadi ja nikotiini jääkide piirnormid on kehtestatud kõnealuse määruse III lisa A osas. Profenofossi jääkide piirnormid on kehtestatud kõnealuse määruse II lisas ja III lisa B osas. Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) isolaadi BV-0004 jääkide piirnorme ei ole määruses (EÜ) nr 396/2005 eraldi sätestatud ning seda ainet ei ole kantud kõnealuse määruse IV lisasse, seega kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud vaikeväärtust 0,01 mg/kg.

| (2) | Seoses loa andmisega toimeainet ametoktradiini sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks mesilasi potentsiaalselt ligitõmbavatel põllukultuuridel, mis võib põhjustada nimetatud aine jääkide esinemist mees, esitati määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohaselt taotlus muuta kehtivat jääkide piirnormi mee puhul. |
| --- | --- |

(2)

Seoses loa andmisega toimeainet ametoktradiini sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks mesilasi potentsiaalselt ligitõmbavatel põllukultuuridel, mis võib põhjustada nimetatud aine jääkide esinemist mees, esitati määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohaselt taotlus muuta kehtivat jääkide piirnormi mee puhul.

| (3) | Seoses dodiiniga esitati määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus muuta kehtivaid jääkide piirnorme tsitrusviljade puhul. |
| --- | --- |

(3)

Seoses dodiiniga esitati määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõike 1 kohane taotlus muuta kehtivaid jääkide piirnorme tsitrusviljade puhul.

| (4) | Asjaomased liikmesriigid hindasid mõlemat taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 ja hindamisaruanded edastati komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Asjaomased liikmesriigid hindasid mõlemat taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artiklile 8 ja hindamisaruanded edastati komisjonile.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas kõnealuseid taotlusi ja hindamisaruandeid, analüüsides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka loomadele, ning esitas jääkide kavandatud piirnormide kohta põhjendatud arvamused (2). Toiduohutusamet edastas need arvamused taotlejatele, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas kõnealuseid taotlusi ja hindamisaruandeid, analüüsides eelkõige ohtu tarbijatele ja vajaduse korral ka loomadele, ning esitas jääkide kavandatud piirnormide kohta põhjendatud arvamused (2). Toiduohutusamet edastas need arvamused taotlejatele, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi need üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | Toiduohutusamet tegi järelduse, et kõik terviklike andmete esitamise nõuded on täidetud ja taotlejate soovitud muudatused jääkide piirnormides on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad, arvestades tarbija kokkupuute hinnangut Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma kohta. Selle järelduse tegemisel võttis toiduohutusamet arvesse kõige uuemat teavet ainete toksikoloogiliste omaduste kohta. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõigi selliseid aineid sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ega ka asjaomaste toodete suures koguses tarbimisega kaasneval lühiajalisel kokkupuutel ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet tegi järelduse, et kõik terviklike andmete esitamise nõuded on täidetud ja taotlejate soovitud muudatused jääkide piirnormides on tarbijaohutuse seisukohalt vastuvõetavad, arvestades tarbija kokkupuute hinnangut Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma kohta. Selle järelduse tegemisel võttis toiduohutusamet arvesse kõige uuemat teavet ainete toksikoloogiliste omaduste kohta. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kõnealuste ainetega kõigi selliseid aineid sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ega ka asjaomaste toodete suures koguses tarbimisega kaasneval lühiajalisel kokkupuutel ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi.

| (7) | Kloromekvaadi jääkide ajutised piirnormid on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) 2019/1561 (3) austerservikute puhul ja komisjoni määrusega (EL) 2017/693 (4) kultuurseente puhul ning need on vastavalt 6 mg/kg ja 0,9 mg/kg. Kõnealused ajutised jääkide piirnormid kehtestati seireandmete põhjal, millest nähtus, et töötlemata kultuurseente pinnal esines määramispiiri ületav jääkide sisaldus, mis tulenes kultuurseente ristsaastumisest seaduslikult kloromekvaadiga töödeldud põhu kaudu. Kõnealused ajutised jääkide piirnormid kehtestati kuni 13. aprillini 2021, kuni esitatakse seireandmed kõnealuse aine esinemise kohta asjaomastes toodetes. |
| --- | --- |

(7)

Kloromekvaadi jääkide ajutised piirnormid on kehtestatud komisjoni määrusega (EL) 2019/1561 (3) austerservikute puhul ja komisjoni määrusega (EL) 2017/693 (4) kultuurseente puhul ning need on vastavalt 6 mg/kg ja 0,9 mg/kg. Kõnealused ajutised jääkide piirnormid kehtestati seireandmete põhjal, millest nähtus, et töötlemata kultuurseente pinnal esines määramispiiri ületav jääkide sisaldus, mis tulenes kultuurseente ristsaastumisest seaduslikult kloromekvaadiga töödeldud põhu kaudu. Kõnealused ajutised jääkide piirnormid kehtestati kuni 13. aprillini 2021, kuni esitatakse seireandmed kõnealuse aine esinemise kohta asjaomastes toodetes.

| (8) | Toiduohutusamet ja toidukäitlejad esitasid hiljutised seireandmed, millest nähtub, et austerservikutes ja kultuurseentes esineb endiselt kloromekvaadi jääkide määramispiiri ületav sisaldus. Seenekasvatajad teatasid komisjonile ühest käimasolevast uuringust saastatuse taseme hindamiseks austerservikute ja muude kultuurseente puhul. Kuna uuring viiakse lõpule 2022. aastal ja kogutud andmed esitatakse seejärel komisjonile, on asjakohane pikendada kõnealuste jääkide ajutiste piirnormide kehtivust ühe aasta võrra alates käesoleva määruse avaldamisest. |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet ja toidukäitlejad esitasid hiljutised seireandmed, millest nähtub, et austerservikutes ja kultuurseentes esineb endiselt kloromekvaadi jääkide määramispiiri ületav sisaldus. Seenekasvatajad teatasid komisjonile ühest käimasolevast uuringust saastatuse taseme hindamiseks austerservikute ja muude kultuurseente puhul. Kuna uuring viiakse lõpule 2022. aastal ja kogutud andmed esitatakse seejärel komisjonile, on asjakohane pikendada kõnealuste jääkide ajutiste piirnormide kehtivust ühe aasta võrra alates käesoleva määruse avaldamisest.

| (9) | Määrusega (EL) 2017/693 kehtestati ka kloromekvaadi jääkide ajutiseks piirnormiks pirnide puhul 0,07 mg/kg, sest seireandmetest ilmnes, et eelneva kasutamise tõttu esines puudes kõnealust ainet. Ajutine jääkide piirnorm kehtestati kuni 13. aprillini 2021, kuni esitatakse seireandmed kõnealuse aine esinemise kohta asjaomases tootes. Toiduohutusamet, liikmesriigid ja toidukäitlejad esitasid viimased seireandmed, millest nähtub, et pirnides esineb endiselt kõnealuse aine jääkide määramispiiri ületav sisaldus. Seepärast on asjakohane jätkata kloromekvaadisisalduse seiret pirnides ning pikendada ajutise jääkide piirnormi kehtivusaega kuni seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse avaldamisest. |
| --- | --- |

(9)

Määrusega (EL) 2017/693 kehtestati ka kloromekvaadi jääkide ajutiseks piirnormiks pirnide puhul 0,07 mg/kg, sest seireandmetest ilmnes, et eelneva kasutamise tõttu esines puudes kõnealust ainet. Ajutine jääkide piirnorm kehtestati kuni 13. aprillini 2021, kuni esitatakse seireandmed kõnealuse aine esinemise kohta asjaomases tootes. Toiduohutusamet, liikmesriigid ja toidukäitlejad esitasid viimased seireandmed, millest nähtub, et pirnides esineb endiselt kõnealuse aine jääkide määramispiiri ületav sisaldus. Seepärast on asjakohane jätkata kloromekvaadisisalduse seiret pirnides ning pikendada ajutise jääkide piirnormi kehtivusaega kuni seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse avaldamisest.

| (10) | Komisjoni määrusega (EL) 2017/978 (5) kehtestati nikotiini jääkide ajutised piirnormid metsaseente (kuivatatud puravikud ja muud kuivatatud metsaseened kui puravikud) puhul kuni 19. oktoobrini 2021, kuni esitatakse ja hinnatakse uusi andmeid ja teavet nikotiini loodusliku esinemise või tekkimise kohta asjaomastes toodetes. Puuduvad veenvad teaduslikud tõendid nikotiini loodusliku esinemise ja selle tekkemehhanismi kohta asjaomastes toodetes. Toiduohutusamet ja toidukäitlejad esitasid hiljutised seireandmed, millest nähtub, et kõnealustes toodetes esineb endiselt eespool nimetatud aine jääkide määramispiiri ületav sisaldus. Seepärast on asjakohane jätkata nikotiinisisalduse seiret nimetatud toodetes ning pikendada selle aine jääkide ajutiste piirnormide kehtivusaega kuni seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse avaldamisest. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni määrusega (EL) 2017/978 (5) kehtestati nikotiini jääkide ajutised piirnormid metsaseente (kuivatatud puravikud ja muud kuivatatud metsaseened kui puravikud) puhul kuni 19. oktoobrini 2021, kuni esitatakse ja hinnatakse uusi andmeid ja teavet nikotiini loodusliku esinemise või tekkimise kohta asjaomastes toodetes. Puuduvad veenvad teaduslikud tõendid nikotiini loodusliku esinemise ja selle tekkemehhanismi kohta asjaomastes toodetes. Toiduohutusamet ja toidukäitlejad esitasid hiljutised seireandmed, millest nähtub, et kõnealustes toodetes esineb endiselt eespool nimetatud aine jääkide määramispiiri ületav sisaldus. Seepärast on asjakohane jätkata nikotiinisisalduse seiret nimetatud toodetes ning pikendada selle aine jääkide ajutiste piirnormide kehtivusaega kuni seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse avaldamisest.

| (11) | Profenofossi jääkide ajutine piirnorm kehtestati määrusega (EL) 2017/978 kuni 18. oktoobrini 2021, kuni esitatakse seireandmed kõnealuse aine esinemise kohta asjaomases tootes. Toiduohutusamet, liikmesriigid ja toidukäitlejad esitasid viimased seireandmed, millest nähtub, et roosi õielehtedes esineb endiselt kõnealuse aine jääkide määramispiiri ületav sisaldus. Seepärast on asjakohane jätkata profenofossisisalduse seiret roosi õielehtedes ning pikendada selle aine jääkide ajutise piirnormi kehtivusaega kuni seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse avaldamisest. |
| --- | --- |

(11)

Profenofossi jääkide ajutine piirnorm kehtestati määrusega (EL) 2017/978 kuni 18. oktoobrini 2021, kuni esitatakse seireandmed kõnealuse aine esinemise kohta asjaomases tootes. Toiduohutusamet, liikmesriigid ja toidukäitlejad esitasid viimased seireandmed, millest nähtub, et roosi õielehtedes esineb endiselt kõnealuse aine jääkide määramispiiri ületav sisaldus. Seepärast on asjakohane jätkata profenofossisisalduse seiret roosi õielehtedes ning pikendada selle aine jääkide ajutise piirnormi kehtivusaega kuni seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse avaldamisest.

| (12) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (6) artikliga 7 on liikmesriigile esitatud taotlus toimeaine Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) isolaadi BV-0004 heakskiitmiseks. Asjaomane liikmesriik hindas taotlust vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikele 2. Toiduohutusamet hindas kõnealust taotlust ja esitas nimetatud toimeaine pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta oma järeldused, (7) tunnistades Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) isolaadi BV-0004 nõuetele vastavaks, et see määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse kanda. Seepärast on asjakohane kanda kõnealune aine määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse. |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (6) artikliga 7 on liikmesriigile esitatud taotlus toimeaine Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) isolaadi BV-0004 heakskiitmiseks. Asjaomane liikmesriik hindas taotlust vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikele 2. Toiduohutusamet hindas kõnealust taotlust ja esitas nimetatud toimeaine pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta oma järeldused, (7) tunnistades Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) isolaadi BV-0004 nõuetele vastavaks, et see määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse kanda. Seepärast on asjakohane kanda kõnealune aine määruse (EÜ) nr 396/2005 IV lisasse.

| (13) | Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamustele ja järeldustele ning võttes arvesse määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõikes 2 loetletud asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide kavandatud muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega. |
| --- | --- |

(13)

Tuginedes toiduohutusameti põhjendatud arvamustele ja järeldustele ning võttes arvesse määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõikes 2 loetletud asjakohaseid tegureid, on jääkide piirnormide kavandatud muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega.

| (14) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Toiduohutusameti teaduslikud aruanded on kättesaadavad aadressil: http://www.efsa.europa.eu:

2

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for thiacloprid in honey (Põhjendatud arvamus ametoktradiini jääkide kehtiva piirnormi muutmise kohta mee puhul). EFSA Journal 2021; 19(11): 6943.

Reasoned opinion on the modification of the existing maximum residue level for acequinocyl in citrus fruits (Põhjendatud arvamus dodiini jääkide kehtivate piirnormide muutmise kohta tsitrusviljade puhul). EFSA Journal 2021; 19(11): 6950.

(3)  Komisjoni 17. septembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1561, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses kloromekvaadi jääkide piirnormidega kultuurseentes (ELT L 240, 18.9.2019, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 7. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/693, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate bitertanooli, kloromekvaadi ja tebufenpüraadi jääkide piirnormidega (ELT L 101, 13.4.2017, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 9. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/978, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate fluopüraami, heksaklorotsükloheksaani (HCH) α-isomeeri, heksaklorotsükloheksaani β-isomeeri, heksaklorotsükloheksaani isomeeride (v.a γ-isomeer) summa, lindaani (heksaklorotsükloheksaani γ-isomeer), nikotiini ja profenofossi jääkide piirnormidega (ELT L 151, 14.6.2017, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

6

(7)  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Spodoptera exigua multicapsid nucleopolyhedrovirus (SeMNPV) (Järeldus toimeaine Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) pestitsiidina kasutamisega kaasneva riski hindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta). EFSA Journal 2021; 19(10): 6848.

7

Spodoptera exigua multicapsid nucleopolyhedrovirus

Spodoptera exigua

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisas asendatakse veerud ametoktradiini ja dodiini kohta järgmisega:


  „[II lisa]

  Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)









  Kood number | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (1) | Ametoktradiin (R) (F) | Dodiin |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,01  (*1) | 1,5 |
| 0110010 | Greibid | | |
| 0110020 | Apelsinid | | |
| 0110030 | Sidrunid | | |
| 0110040 | Laimid | | |
| 0110050 | Mandariinid | | |
| 0110990 | Muud | | |
| 0120000 | Pähklid | 0,01  (*1) | 0,01  (*1) |
| 0120010 | Mandlid | | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | | |
| 0120030 | Kašupähklid | | |
| 0120040 | Kastanid | | |
| 0120050 | Kookospähklid | | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | | |
| 0120080 | Pekanipähklid | | |
| 0120090 | Piiniapähklid | | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | | |
| 0120990 | Muud | | |
| 0130000 | Õunviljad | 0,01  (*1) | |
| 0130010 | Õunad | | 0,9 |
| 0130020 | Pirnid | | 0,9 |
| 0130030 | Küdooniad | | 5 |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | | 5 |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | | 5 |
| 0130990 | Muud | | 0,9 |
| 0140000 | Luuviljad | 0,01  (*1) | |
| 0140010 | Aprikoosid | | 0,1 |
| 0140020 | Maguskirsid | | 3 |
| 0140030 | Virsikud | | 0,1 |
| 0140040 | Ploomid | | 0,01  (*1) |
| 0140990 | Muud | | 0,01  (*1) |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | | 0,01  (*1) |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

1)

II lisas asendatakse veerud ametoktradiini ja dodiini kohta järgmisega:

„[II lisa]

Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood number

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (1)

Ametoktradiin (R) (F)

Dodiin

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0110000

Tsitrusviljad

0,01  (*1)

1,5

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

Kašupähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

Õunviljad

0,01  (*1)

0130010

Õunad

0,9

0130020

Pirnid

0,9

0130030

Küdooniad

5

0130040

Astelpihlaka viljad

5

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

5

0130990

Muud

0,9

0140000

Luuviljad

0,01  (*1)

0140010

Aprikoosid

0,1

0140020

Maguskirsid

3

0140030

Virsikud

0,1

0140040

Ploomid

0,01  (*1)

0140990

Muud

0,01  (*1)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0,01  (*1)

0151000

a)

Viinamarjad

6

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

0,01  (*1)

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0,01  (*1)

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0153990

Muud

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0,01  (*1)

0154010

Mustikad

0154020

Jõhvikad

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154050

Kibuvitsamarjad

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0154080

Musta leedri marjad

0154990

Muud

0160000

Mitmesugused puuviljad

0,01  (*1)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0161010

Datlid

0,01  (*1)

0161020

Viigimarjad

0,01  (*1)

0161030

Lauaoliivid

20

0161040

Kinkanid

0,01  (*1)

0161050

Tähtviljad

0,01  (*1)

0161060

Hurmaad

0,01  (*1)

0161070

Jambolanid

0,01  (*1)

0161990

Muud

0,01  (*1)

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0,01  (*1)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0163010

Avokaadod

0,01  (*1)

0163020

Banaanid

0,5

0163030

Mangod

0,01  (*1)

0163040

Papaiad

0,01  (*1)

0163050

Granaatõunad

0,01  (*1)

0163060

Suhkurannoonad

0,01  (*1)

0163070

Guajaavid

0,01  (*1)

0163080

Ananassid

0,01  (*1)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0,01  (*1)

0163100

Durianid

0,01  (*1)

0163110

Oga-annoonad

0,01  (*1)

0163990

Muud

0,01  (*1)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,01  (*1)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

0,05

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

0,05

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0,01  (*1)

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas

0213050

Maapirn

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis

0213090

Aed-piimjuur

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

Sibulköögivili

0,01  (*1)

0220010

Küüslauk

1,5

0220020

Sibul

1,5

0220030

Pesasibul

1,5

0220040

Roheline sibul ja talisibul

20 (+)

0220990

Muud

0,01  (*1)

0230000

Viliköögivili

0,01  (*1)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0231010

Tomat

2

0231020

Harilik paprika

1,5

0231030

Baklažaan

2

0231040

Söödav muskushibisk

1,5

0231990

Muud

1,5

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0232010

Kurk

2

0232020

Kornišon

3

0232030

Kabatšokk

3

0232990

Muud

3

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

3

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0,01  (*1)

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

0,01  (*1)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,01  (*1)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

9

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

0242010

Rooskapsas

9

0242020

Peakapsas

15

0242990

Muud

0,01  (*1)

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

60

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

50

0243990

Muud

0,01  (*1)

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

9

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0,01  (*1)

0251010

Põldkännak

70

0251020

Aedsalat

50

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

50

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

50

0251050

Ameerika kollakas

50

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

50

0251070

Kapsas-lehtsinep

50

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

50

0251990

Muud

0,01  (*1)

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

60

0,01  (*1)

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

50

0,01  (*1)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

50

0,01  (*1)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

0,02  (*1)

0256010

Aed-harakputk

50

0256020

Murulauk

40

0256030

Lehtseller

40

0256040

Petersell

40

0256050

Aedsalvei

40

0256060

Rosmariin

40

0256070

Aed-liivatee

40

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

40

0256090

Loorberilehed

40

0256100

Estragon

40

0256990

Muud

40

0260000

Kaunköögivili

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

Varsköögivili

0,01  (*1)

0270010

Spargel

0,01  (*1)

0270020

Kardi

0,01  (*1)

0270030

Varsseller

20

0270040

Salat-apteegitill

20

0270050

Harilik artišokk

0,01  (*1)

0270060

Porrulauk

5

0270070

Rabarber

0,01  (*1)

0270080

Bambusevõrsed

0,01  (*1)

0270090

Palmipungad

0,01  (*1)

0270990

Muud

0,01  (*1)

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300000

KAUNVILI

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JAÕLIVILI

0,01  (*1)

0401000

Õliseemned

0,01  (*1)

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Unimagunaseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned

0401110

Värvisafloori seemned

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0401130

Põldtudra seemned

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuseseemned

0401990

Muud

0402000

Õlivili

0402010

Oliivid õli tootmiseks

20

0402020

Õlipalmi tuumad

0,01  (*1)

0402030

Õlipalmi viljad

0,01  (*1)

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0,01  (*1)

0402990

Muud

0,01  (*1)

0500000

TERAVILI

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0500010

Oder

(+)

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0500030

Mais

0500040

Harilik hirss

0500050

Kaer

(+)

0500060

Riis

0500070

Rukis

(+)

0500080

Harilik sorgo

0500090

Nisu

(+)

0500990

Muud

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0610000

Teed

0620000

Kohvioad

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

0640000

Kakaooad

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0700000

HUMAL

90 (+)

0,05  (*1)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850000

Pungad

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0900010

Suhkrupeedi juured

0900020

Harilik suhkruroog

0900030

Juursigur

0900990

Muud

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

0,01  (*1)

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

0,03  (*1)

1011010

Lihaskude

(+)

1011020

Rasvkude

(+)

1011030

Maks

(+)

1011040

Neerud

(+)

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1011990

Muud

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

1012010

Lihaskude

0,03  (*1)(+)

(+)

1012020

Rasvkude

0,03  (*1)(+)

(+)

1012030

Maks

0,04 (+)

(+)

1012040

Neerud

0,03  (*1)(+)

(+)

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,03  (*1)

1012990

Muud

0,03  (*1)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

0,03  (*1)

1013010

Lihaskude

(+)

(+)

1013020

Rasvkude

(+)

(+)

1013030

Maks

(+)

(+)

1013040

Neerud

(+)

(+)

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013990

Muud

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

0,03  (*1)

1014010

Lihaskude

(+)

(+)

1014020

Rasvkude

(+)

(+)

1014030

Maks

(+)

(+)

1014040

Neerud

(+)

(+)

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014990

Muud

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

1015010

Lihaskude

0,03  (*1)(+)

1015020

Rasvkude

0,03  (*1)(+)

1015030

Maks

0,04 (+)

1015040

Neerud

0,03  (*1)(+)

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,03  (*1)

1015990

Muud

0,03  (*1)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

0,03  (*1)

1016010

Lihaskude

(+)

1016020

Rasvkude

(+)

1016030

Maks

(+)

1016040

Neerud

(+)

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990

Muud

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

0,03  (*1)

1017010

Lihaskude

1017020

Rasvkude

1017030

Maks

1017040

Neerud

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1017990

Muud

1020000

Piim

0,03  (*1)

0,01  (*1)

1020010

Veised

(+)

(+)

1020020

Lambad

(+)

(+)

1020030

Kitsed

(+)

(+)

1020040

Hobused

(+)

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,03  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Kanad

(+)

1030020

Pardid

(+)

1030030

Haned

(+)

1030040

Vutid

(+)

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

5

0,05  (*1)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,03  (*1)

0,01  (*1)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,03  (*1)

0,01  (*1)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,03  (*1)

0,01  (*1)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

| (**) | Pestitsiidi ja koodi kombinatsioon, mille puhul kohaldatakse III lisa B osas kehtestatud jääkide piirnormi. |
| --- | --- |

(**)

Pestitsiidi ja koodi kombinatsioon, mille puhul kohaldatakse III lisa B osas kehtestatud jääkide piirnormi.

Ametoktradiin (R) (F)

| (R) | Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: ametoktradiin – kood 1000000, välja arvatud 1040000: ametoktradiini metaboliit 4-(7-amino-5-etüül[1,2,4]triasolo[1,5-a]pürimidiin-6-üül)butaanhape (M650F01) ja metaboliit 6-(7-amino-5-etüül[1,2,4]triasolo[1,5-a]pürimidiin-6-üül)heksaanhape (M650F06), väljendatud ametoktradiinina |
| --- | --- |

(R)

Jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: ametoktradiin – kood 1000000, välja arvatud 1040000: ametoktradiini metaboliit 4-(7-amino-5-etüül[1,2,4]triasolo[1,5-a]pürimidiin-6-üül)butaanhape (M650F01) ja metaboliit 6-(7-amino-5-etüül[1,2,4]triasolo[1,5-a]pürimidiin-6-üül)heksaanhape (M650F06), väljendatud ametoktradiinina

| (F) | Rasvas lahustuv |
| --- | --- |

(F)

Rasvas lahustuv

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jääkide esinemise kohta külvikorrakultuurides ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 7. juuliks 2023, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0500070 Rukis

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 7. juuliks 2023, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0700000 Humal

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 7. juuliks 2023, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0220040 Roheline sibul ja talisibul

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave jääkide esinemise kohta külvikorrakultuurides ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 7. juuliks 2023, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0500010 Oder

0500050 Kaer

0500090 Nisu

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave säilivuse ja söötmisuuringute kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 7. juuliks 2023, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

1012010 Lihaskude

1012020 Rasvkude

1012030 Maks

1012040 Neerud

1015010 Lihaskude

1015020 Rasvkude

1015030 Maks

1015040 Neerud

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave säilivuse kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 7. juuliks 2023, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

1011010 Lihaskude

1011020 Rasvkude

1011030 Maks

1011040 Neerud

1013010 Lihaskude

1013020 Rasvkude

1013030 Maks

1013040 Neerud

1014010 Lihaskude

1014020 Rasvkude

1014030 Maks

1014040 Neerud

1016010 Lihaskude

1016020 Rasvkude

1016030 Maks

1016040 Neerud

1020010 Veised

1020020 Lambad

1020030 Kitsed

1020040 Hobused

1030010 Kanad

1030020 Pardid

1030030 Haned

1030040 Vutid

Dodiin

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 24. juuniks 2018, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

1012010 Lihaskude

1012020 Rasvkude

1012030 Maks

1012040 Neerud

1013010 Lihaskude

1013020 Rasvkude

1013030 Maks

1013040 Neerud

1014010 Lihaskude

1014020 Rasvkude

1014030 Maks

1014040 Neerud

1020010 Veised

1020020 Lambad

1020030 Kitsed

Profenofoss (F)

| (F) | Rasvas lahustuv |
| --- | --- |

(F)

Rasvas lahustuv

Aastatel 2012–2015 tehtud seire andmed osutavad profenofossi jääkide esinemisele maitsetaimedes. Maitsetaimedes esinevate profenofossijääkide olukorra võrdlemiseks on vaja täiendavaid seireandmeid. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse seda teavet, kui see on esitatud 18. oktoobriks 2021, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0256000 f) Maitsetaimed ja söödavad õied

0256010 Aed-harakputk

0256020 Murulauk

0256030 Lehtseller

0256040 Petersell

0256050 Aedsalvei

0256060 Rosmariin

0256070 Aed-liivatee

0256080 Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090 Loorberilehed

0256100 Estragon

0256990 Muud (2)

Viimased seireandmed näitavad, et roosi õielehtedes esineb profenofossi jääke. Roosi õielehtedes esinevate profenofossijääkide olukorra võrdlemiseks on vaja täiendavaid seireandmeid. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse teavet, kui see on esitatud 25. juuliks 2029, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0631030 Roos

Vürtspaprikate suhtes kohaldatakse järgmist jääkide piirnormi: 3 mg/kg

0231020 Harilik paprika“

| 2) | III lisa asendatakse järgmisega:






  a) | A osas asendatakse veerud kloromekvaadi ja nikotiini kohta järgmisega:


  „[IIIA lisa]

  Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)









  Kood-number | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (2) | Kloromekvaat (kloromekvaadi ja selle soolade summa, väljendatud kloromekvaatkloriidina) | Nikotiin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,01  (*2) | |
| 0110010 | Greibid | | |
| 0110020 | Apelsinid | | |
| 0110030 | Sidrunid | | |
| 0110040 | Laimid | | |
| 0110050 | Mandariinid | | |
| 0110990 | Muud | | |
| 0120000 | Pähklid | 0,01  (*2) | |
| 0120010 | Mandlid | | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | | |
| 0120030 | Kašupähklid | | |
| 0120040 | Kastanid | | |
| 0120050 | Kookospähklid | | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | | |
| 0120080 | Pekanipähklid | | |
| 0120090 | Piiniapähklid | | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | | |
| 0120990 | Muud | | |
| 0130000 | Õunviljad | | |
| 0130010 | Õunad | 0,01  (*2) | |
| 0130020 | Pirnid | 0,07 (+) | |
| 0130030 | Küdooniad | 0,01  (*2) | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | 0,01  (*2) | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | 0,01  (*2) | |
| 0130990 | Muud | 0,01  (*2) | |
| 0140000 | Luuviljad | 0,01  (*2) | |
| 0140010 | Aprikoosid | | |
| 0140020 | Maguskirsid | | |
| 0140030 | Virsikud | | |
| 0140040 | Ploomid | | |
| 0140990 | Muud | | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

2)

III lisa asendatakse järgmisega:

a)

A osas asendatakse veerud kloromekvaadi ja nikotiini kohta järgmisega:

„[IIIA lisa]

Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood-number

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (2)

Kloromekvaat (kloromekvaadi ja selle soolade summa, väljendatud kloromekvaatkloriidina)

Nikotiin

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0110000

Tsitrusviljad

0,01  (*2)

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0,01  (*2)

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

Kašupähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

Õunviljad

0130010

Õunad

0,01  (*2)

0130020

Pirnid

0,07 (+)

0130030

Küdooniad

0,01  (*2)

0130040

Astelpihlaka viljad

0,01  (*2)

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0,01  (*2)

0130990

Muud

0,01  (*2)

0140000

Luuviljad

0,01  (*2)

0140010

Aprikoosid

0140020

Maguskirsid

0140030

Virsikud

0140040

Ploomid

0140990

Muud

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

Viinamarjad

0,05

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

Maasikad

0,01  (*2)

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

Koguviljad

0,01  (*2)

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0153990

Muud

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

Muud väikesed puuviljad ja marjad

0,01  (*2)

0154010

Mustikad

0154020

Jõhvikad

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154050

Kibuvitsamarjad

0,3 (+)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0154080

Musta leedri marjad

0154990

Muud

0160000

Mitmesugused puuviljad

0,01  (*2)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

Söödava koorega

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid

0161050

Tähtviljad

0161060

Hurmaad

0161070

Jambolanid

0161990

Muud

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

Mittesöödava koorega, väikesed

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

Mittesöödava koorega, suured

0163010

Avokaadod

0163020

Banaanid

0163030

Mangod

0163040

Papaiad

0163050

Granaatõunad

0163060

Suhkurannoonad

0163070

Guajaavid

0163080

Ananassid

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0163100

Durianid

0163110

Oga-annoonad

0163990

Muud

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,01  (*2)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

Kartulid

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

Troopiline juur- ja mugulköögivili

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas

0213050

Maapirn

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis

0213090

Aed-piimjuur

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

Sibulköögivili

0,01  (*2)

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul

0220030

Pesasibul

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0220990

Muud

0230000

Viliköögivili

0,01  (*2)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

Maavitsalised

0231010

Tomat

0231020

Harilik paprika

0231030

Baklažaan

0231040

Söödav muskushibisk

0231990

Muud

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

Kõrvitsalised – söödava koorega

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

Suhkrumais

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

Muu viliköögivili

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,01  (*2)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

Õisikkapsad

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

Peakapsad

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

Lehtkapsad

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

Nuikapsad

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0,01  (*2)

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

Aedsalat ja muud salatitaimed

0251010

Põldkännak

0251020

Aedsalat

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251050

Ameerika kollakas

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

0251070

Kapsas-lehtsinep

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990

Muud

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

Ürt-allikkerss

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

Salatsigur

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad õied |
| --- | --- |

f)

Maitsetaimed ja söödavad õied

0,4 (+)

0256010

Aed-harakputk

(+)

0256020

Murulauk

(+)

0256030

Lehtseller

(+)

0256040

Petersell

(+)

0256050

Aedsalvei

(+)

0256060

Rosmariin

(+)

0256070

Aed-liivatee

(+)

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

(+)

0256090

Loorberilehed

(+)

0256100

Estragon

(+)

0256990

Muud

(+)

0260000

Kaunköögivili

0,01  (*2)

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

Varsköögivili

0,01  (*2)

0270010

Spargel

0270020

Kardi

0270030

Varsseller

0270040

Salat-apteegitill

0270050

Harilik artišokk

0270060

Porrulauk

0270070

Rabarber

0270080

Bambusevõrsed

0270090

Palmipungad

0270990

Muud

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0280010

Kultuurseened

0,9 (+)

0280020

Metsaseened

0,01  (*2)

0,04 (+)

0280990

Samblad ja samblikud

0,01  (*2)

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01  (*2)

0300000

KAUNVILI

0,01  (*2)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JAÕLIVILI

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0,01  (*2)

0401020

Maapähklid

0,01  (*2)

0401030

Unimagunaseemned

0,01  (*2)

0401040

Seesamiseemned

0,01  (*2)

0401050

Päevalilleseemned

0,01  (*2)

0401060

Rapsiseemned

7 (+)

0401070

Sojaoad

0,01  (*2)

0401080

Sinepiseemned

0,01  (*2)

0401090

Puuvillaseemned

0,7

0401100

Kõrvitsaseemned

0,01  (*2)

0401110

Värvisafloori seemned

0,01  (*2)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0,01  (*2)

0401130

Põldtudra seemned

0,01  (*2)

0401140

Kanepiseemned

0,01  (*2)

0401150

Riitsinuseseemned

0,01  (*2)

0401990

Muud

0,01  (*2)

0402000

Õlivili

0,01  (*2)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0500010

Oder

7

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0,01  (*2)

0500030

Mais

0,01  (*2)

0500040

Harilik hirss

0,01  (*2)

0500050

Kaer

15

0500060

Riis

0,01  (*2)

0500070

Rukis

8

0500080

Harilik sorgo

0,01  (*2)

0500090

Nisu

7

0500990

Muud

0,01  (*2)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,05  (*2)

0610000

Teed

0,6 (+)

0620000

Kohvioad

0630000

Taimeteed

0,5 (+)

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

Õitest

(+)

0631010

Kummel

(+)

0631020

Hapu hibisk

(+)

0631030

Roos

(+)

0631040

Jasmiin

(+)

0631050

Pärn

(+)

0631990

Muud

(+)

0632000

| b) | Lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

Lehtedest ja ürtidest

(+)

0632010

Maasikas

(+)

0632020

Tee-punapõõsas

(+)

0632030

Matepuu

(+)

0632990

Muud

(+)

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

Juurtest

(+)

0633010

Palderjan

(+)

0633020

Ženženn

(+)

0633990

Muud

(+)

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

Muudest taimeosadest

(+)

0640000

Kakaooad

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0700000

HUMAL

0,05  (*2)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,05  (*2)

0,3 (+)

0810010

Aniis

(+)

0810020

Pärsia köömen

(+)

0810030

Seller

(+)

0810040

Koriander

(+)

0810050

Harilik vürtsköömen

(+)

0810060

Aedtill

(+)

0810070

Harilik apteegitill

(+)

0810080

Põld-lambalääts

(+)

0810090

Muskaatpähkel

(+)

0810990

Muud

(+)

0820000

Viljad

0,05  (*2)

0,3 (+)

0820010

Piment

(+)

0820020

Jaapani pipar

(+)

0820030

Köömen

(+)

0820040

Kardemon

(+)

0820050

Kadakamarjad

(+)

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

(+)

0820070

Vanill

(+)

0820080

Tamarind

(+)

0820990

Muud

(+)

0830000

Puukoor

0,05  (*2)

4 (+)

0830010

Kaneel

(+)

0830990

Muud

(+)

0840000

Juured ja risoomid

4 (+)

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05  (*2)

(+)

0840020

Harilik ingver

(+)

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,05  (*2)

(+)

0840040

Mädarõigas

(+)

0840990

Muud

0,05  (*2)

(+)

0850000

Pungad

0,05  (*2)

4 (+)

0850010

Nelk

(+)

0850020

Kappar

(+)

0850990

Muud

(+)

0860000

Õie emakasuue

0,05  (*2)

4 (+)

0860010

Safran

(+)

0860990

Muud

(+)

0870000

Seemnerüü

0,05  (*2)

4 (+)

0870010

Muskaatõis

(+)

0870990

Muud

(+)

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01  (*2)

0900010

Suhkrupeedi juured

0900020

Harilik suhkruroog

0900030

Juursigur

0900990

Muud

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

Sead

1011010

Lihaskude

0,3

1011020

Rasvkude

0,15

1011030

Maks

1,5

1011040

Neerud

1,5

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1,5

1011990

Muud

0,01  (*2)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

Veised

1012010

Lihaskude

0,3

1012020

Rasvkude

0,15

1012030

Maks

1,5

1012040

Neerud

1,5

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1,5

1012990

Muud

0,01  (*2)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

Lambad

1013010

Lihaskude

0,4

1013020

Rasvkude

0,15

1013030

Maks

1,5

1013040

Neerud

2

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1,5

1013990

Muud

0,01  (*2)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

Kitsed

1014010

Lihaskude

0,3

1014020

Rasvkude

0,15

1014030

Maks

1,5

1014040

Neerud

1,5

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1,5

1014990

Muud

0,01  (*2)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

1015010

Lihaskude

0,3

1015020

Rasvkude

0,15

1015030

Maks

1,5

1015040

Neerud

1,5

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1,5

1015990

Muud

0,01  (*2)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

Kodulinnud

1016010

Lihaskude

0,05

1016020

Rasvkude

0,05

1016030

Maks

0,15

1016040

Neerud

0,15

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,15

1016990

Muud

0,01  (*2)

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

0,3

1017020

Rasvkude

0,15

1017030

Maks

1,5

1017040

Neerud

1,5

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1,5

1017990

Muud

0,01  (*2)

1020000

Piim

0,5

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,15

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05  (*2)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,01  (*2)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,01  (*2)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,3

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

Kloromekvaat (kloromekvaadi ja selle soolade summa, väljendatud kloromekvaatkloriidina)

Hiljutised seireandmed näitavad, et kloromekvaadi tase pirnides väheneb, kuid eelneva kasutuse ja püsivuse tõttu puudes on see siiski suurem kui määramispiir. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse teavet, kui see on esitatud 25. juuliks 2029, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0130020 Pirnid

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave kultuuride metabolismi kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see on esitatud 13. aprilliks 2019, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0401060 Rapsiseemned

Austerservikute puhul kohaldatakse järgmist jääkide piirnormi: 6 mg/kg Seireandmed näitavad, et võib toimuda töötlemata kultuurseente ristsaastumine seaduslikult kloromekvaadiga töödeldud põhu kaudu. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse teavet, kui see on esitatud 25. juuliks 2023, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0280010 Kultuurseened

Nikotiin

Puuduvad veenvad teaduslikud tõendid nikotiini loodusliku esinemise ja selle tekkimise mehhanismi kohta asjaomastes kultuurides. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse teavet, kui see on esitatud 19. oktoobriks 2021, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0154050 Kibuvitsamarjad

0256000 f) maitsetaimed ja söödavad õied

0256010 Aed-harakputk

0256020 Murulauk

0256030 Lehtseller

0256040 Petersell

0256050 Aedsalvei

0256060 Rosmariin

0256070 Aed-liivatee

0256080 Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090 Loorberilehed

0256100 Estragon

0256990 Muud (2)

0610000 Teed

0630000 Taimeteed

0631000 a) õitest

0631010 Kummel

0631020 Hapu hibisk

0631030 Roos

0631040 Jasmiin

0631050 Pärn

0631990 Muud (2)

0632000 b) lehtedest ja ürtidest

0632010 Maasikas

0632020 Tee-punapõõsas/rooibos

0632030 Matepuu

0632990 Muud (2)

0633000 c) juurtest

0633010 Palderjan

0633020 Ženženn

0633990 Muud (2)

0639000 d) muudest taimeosadest

0800000 MAITSEAINED

0810000 Seemned

0810010 Aniis

0810020 Pärsia köömen

0810030 Seller

0810040 Koriander

0810050 Harilik vürtsköömen

0810060 Aedtill

0810070 Aed-apteegitill

0810080 Põld-lambalääts

0810090 Muskaatpähkel

0810990 Muud (2)

0820000 Viljad

0820010 Piment

0820020 Jaapani pipar

0820030 Köömen

0820040 Kardemon

0820050 Kadakamarjad

0820060 Pipar (must, roheline ja valge)

0820070 Vanill

0820080 Tamarindipuu viljad

0820990 Muud (2)

0830000 Puukoor

0830010 Kaneel

0830990 Muud (2)

0840000 Juured ja risoomid

0840010 Lagritsa-magusjuur

0840020 Harilik ingver (10)

0840030 Harilik kollajuur / kurkum

0840040 Mädarõigas (11)

0840990 Muud (2)

0850000 Pungad

0850010 Nelk

0850020 Kappar

0850990 Muud (2)

0860000 Õie emakasuue

0860010 Safran

0860990 Muud (2)

0870000 Seemnerüü

0870010 Muskaatõis

0870990 Muud (2)

Kuivatatud metsaseente puhul kohaldatakse järgmisi jääkide piirnorme: puravike puhul 2,3 mg/kg, muude kuivatatud metsaseente puhul 1,2 mg/kg. Hiljutised seireandmed näitavad, et nikotiinijääke esineb kuivatatud puravikes ja muudes kuivatatud metsaseentes. Puuduvad veenvad teaduslikud tõendid nikotiini loodusliku esinemise ja selle tekkimise mehhanismi kohta asjaomastes kultuurides. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse teavet, kui see on esitatud 25. juuliks 2029, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0280020 Metsaseened

| b) | B osas asendatakse veerg profenofossi kohta järgmisega:


  „IIIB lisa

  Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)








  Kood- number | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (3) | Profenofoss (F) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | 0,01  (*3) |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | 0,01  (*3) |
| 0154050 | Kibuvitsamarjad | 0,01  (*3) |
| 0154060 | Mooruspuu marjad (mustad ja valged) | 0,01  (*3) |
| 0154070 | Õun-viirpuu marjad | 0,01  (*3) |
| 0154080 | Musta leedri marjad | 0,01  (*3) |
| 0161050 | Tähtviljad | 0,01  (*3) |
| 0161060 | Hurmaad | 0,01  (*3) |
| 0161070 | Jambolanid | 0,01  (*3) |
| 0162040 | Kaktusviljad | 0,01  (*3) |
| 0162050 | Hariliku kuldlehiku viljad | 0,01  (*3) |
| 0162060 | Virgiinia persimonid | 0,01  (*3) |
| 0163060 | Suhkurannoonad | 0,01  (*3) |
| 0163070 | Guajaavid | 0,01  (*3) |
| 0163090 | Hõlmise leivapuu viljad | 0,01  (*3) |
| 0163100 | Durianid | 0,01  (*3) |
| 0163110 | Oga-annoonad | 0,01  (*3) |
| 0212040 | Roogmaranta | 0,01  (*3) |
| 0251050 | Ameerika kollakas | 0,01  (*3) |
| 0251070 | Kapsas-lehtsinep | 0,01  (*3) |
| 0252020 | Harilik portulak | 0,01  (*3) |
| 0253000 | c) | viinapuu lehed ja sarnased liigid |

b)

B osas asendatakse veerg profenofossi kohta järgmisega:

„IIIB lisa

Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood- number

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (3)

Profenofoss (F)

0130040

Astelpihlaka viljad

0,01  (*3)

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0,01  (*3)

0154050

Kibuvitsamarjad

0,01  (*3)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0,01  (*3)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0,01  (*3)

0154080

Musta leedri marjad

0,01  (*3)

0161050

Tähtviljad

0,01  (*3)

0161060

Hurmaad

0,01  (*3)

0161070

Jambolanid

0,01  (*3)

0162040

Kaktusviljad

0,01  (*3)

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0,01  (*3)

0162060

Virgiinia persimonid

0,01  (*3)

0163060

Suhkurannoonad

0,01  (*3)

0163070

Guajaavid

0,01  (*3)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0,01  (*3)

0163100

Durianid

0,01  (*3)

0163110

Oga-annoonad

0,01  (*3)

0212040

Roogmaranta

0,01  (*3)

0251050

Ameerika kollakas

0,01  (*3)

0251070

Kapsas-lehtsinep

0,01  (*3)

0252020

Harilik portulak

0,01  (*3)

0253000

c)

viinapuu lehed ja sarnased liigid

0,01  (*3)

0256050

Aedsalvei

0,05 (+)

0256060

Rosmariin

0,05 (+)

0256070

Aed-liivatee

0,05 (+)

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0,05 (+)

0256090

Loorberilehed

0,05 (+)

0256100

Estragon

0,05 (+)

0270080

Bambusevõrsed

0,01  (*3)

0270090

Palmipungad

0,01  (*3)

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01  (*3)

0401110

Värvisafloori seemned

0,02  (*3)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0,02  (*3)

0401130

Põldtudra seemned

0,02  (*3)

0401150

Riitsinuseseemned

0,02  (*3)

0402020

Õlipalmi tuumad

0,02  (*3)

0402030

Õlipalmi viljad

0,02  (*3)

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0,02  (*3)

0620000

Kohvioad

0,05  (*3)

0630000

Taimeteed

0631000

| a) | õitest |
| --- | --- |

a)

õitest

0631010

Kummel

0,05  (*3)

0631020

Hapu hibisk

0,05  (*3)

0631030

Roos

0,1 (+)

0631040

Jasmiin

0,05  (*3)

0631050

Pärn

0,05  (*3)

0631990

Muud (2)

0,05  (*3)

0632000

| b) | lehtedest ja ürtidest |
| --- | --- |

b)

lehtedest ja ürtidest

0,05  (*3)

0632010

Maasikas

0,05  (*3)

0632020

Tee-punapõõsas

0,05  (*3)

0632030

Matepuu

0,05  (*3)

0632990

Muud (2)

0,05  (*3)

0633000

| c) | juurtest |
| --- | --- |

c)

juurtest

0,05  (*3)

0633010

Palderjan

0,05  (*3)

0633020

Ženženn

0,05  (*3)

0633990

Muud (2)

0,05  (*3)

0639000

| d) | muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

muudest taimeosadest

0,05  (*3)

0640000

Kakaooad

0,05  (*3)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0,05  (*3)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0810010

Aniis

0,05  (*3)

0810020

Pärsia köömen

0,05  (*3)

0810030

Seller

0,05  (*3)

0810040

Koriander

0,1

0810050

Harilik vürtsköömen

5

0810060

Aedtill

0,05  (*3)

0810070

Harilik apteegitill

0,1

0810080

Põld-lambalääts

0,05  (*3)

0810090

Muskaatpähkel

0,05  (*3)

0810990

Muud (2)

0,05  (*3)

0820000

Puuviljad ja marjad

0820010

Piment

0,07

0820020

Aniispipar (jaapani pipar)

0,07

0820030

Köömen

0,07

0820040

Kardemon

3

0820050

Kadakamarjad

0,07

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0,07

0820070

Vanill

0,07

0820080

Tamarindipuu

0,07

0820990

Muud (2)

0,07

0830000

Puukoor

0,05  (*3)

0830010

Kaneel

0,05  (*3)

0830990

Muud (2)

0,05  (*3)

0840000

Juurted ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05  (*3)

0840020

Harilik ingver (10)

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,05  (*3)

0840040

Mädarõigas (11)

0840990

Muud (2)

0,05  (*3)

0850000

Pungad

0,05  (*3)

0850010

Nelk

0,05  (*3)

0850020

Kappar

0,05  (*3)

0850990

Muud (2)

0,05  (*3)

0860000

Õie emakasuue

0,05  (*3)

0860010

Safran

0,05  (*3)

0860990

Muud (2)

0,05  (*3)

0870000

Seemnerüü

0,05  (*3)

0870010

Muskaatõis

0,05  (*3)

0870990

Muud (2)

0,05  (*3)

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01  (*3)

0900010

Suhkrupeedi juured

0,01  (*3)

0900020

Harilik suhkruroog

0,01  (*3)

0900030

Sigurijuured

0,01  (*3)

0900990

Muud (2)

0,01  (*3)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

Hobuslased

0,05

1015010

Lihaskude

0,05

1015020

Rasvkude

0,05

1015030

Maks

0,05

1015040

Neerud

0,05

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,05

1015990

Muud (2)

0,05

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

0,05

1017010

Lihaskude

0,05

1017020

Rasvkude

0,05

1017030

Maks

0,05

1017040

Neerud

0,05

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,05

1017990

Muud (2)

0,05

1030020

Pardid

0,02  (*3)

1030030

Haned

0,02  (*3)

1030040

Vutid

0,02  (*3)

1030990

Muud (2)

0,02  (*3)

1040000

Mesi ja muud mesindustooted (7)

0,05  (*3)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,01  (*3)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,01  (*3)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,01  (*3)

Profenofoss (F)

| (F) | Rasvas lahustuv |
| --- | --- |

(F)

Rasvas lahustuv

Aastatel 2012–2015 tehtud seire andmed osutavad profenofossi jääkide esinemisele maitsetaimedes. Maitsetaimedes esinevate profenofossijääkide olukorra võrdlemiseks on vaja täiendavaid seireandmeid. Jääkide piirnormide läbivaatamisel võtab komisjon arvesse teavet, kui see on esitatud 18. oktoobriks 2021, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0256000 f) Maitsetaimed ja söödavad õied

0256010 Aed-harakputk

0256020 Murulauk

0256030 Lehtseller

0256040 Petersell

0256050 Aedsalvei

0256060 Rosmariin

0256070 Aed-liivatee

0256080 Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090 Loorberilehed

0256100 Estragon

0256990 Muud (2)

(+) Viimased seireandmed näitavad, et roosi õielehtedes esineb profenofossi jääke. Roosi õielehtedes esinevate profenofossijääkide olukorra võrdlemiseks on vaja täiendavaid seireandmeid. Jääkide piirnormi läbivaatamisel võtab komisjon arvesse teavet, kui see on esitatud 25. juuliks 2029, või kui kõnealust teavet ei ole nimetatud kuupäevaks esitatud, siis selle puudumist.

0631030 Roos

Vürtspaprikate suhtes kohaldatakse järgmist jääkide piirnormi: 3 mg/kg

0231020 Harilik paprika

| 3) | IV lisasse lisatakse järgmine kanne: „Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) isolaat BV-0004“. |
| --- | --- |

3)

IV lisasse lisatakse järgmine kanne: „Spodoptera exigua multikapsiidse nukleopolühedroviiruse (SeMNPV) isolaat BV-0004“.

Spodoptera exigua

---

(*1)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

*1

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

1

(*2)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

*2

(2)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

2

(*3)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

*3

(3)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

3

---

| 25.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/115 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/115

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1291,

22. juuli 2022,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus garanteeritud traditsiooniliste toodete registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis „Mozzarella“ (GTT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile b avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Itaalia taotlus saada heakskiit garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella“ tootespetsifikaadi olulise muudatuse tegemiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile b avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Itaalia taotlus saada heakskiit garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella“ tootespetsifikaadi olulise muudatuse tegemiseks.

| (2) | Muutmistaotluse eesmärk on muuta nimetus „Mozzarella“ nimetuseks „Mozzarella Tradizionale“ ning anda kaitse „ilma nimetuse reserveerimiseta“ asemel kaitse „koos nimetuse reserveerimisega“. |
| --- | --- |

(2)

Muutmistaotluse eesmärk on muuta nimetus „Mozzarella“ nimetuseks „Mozzarella Tradizionale“ ning anda kaitse „ilma nimetuse reserveerimiseta“ asemel kaitse „koos nimetuse reserveerimisega“.

| (3) | Komisjon sai 1. märtsil 2021 Saksamaalt kaks vastulauset ja ühe põhjendatud vastuväite. Komisjon sai 22. märtsil 2021 Saksamaalt teise põhjendatud vastuväite. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon sai 1. märtsil 2021 Saksamaalt kaks vastulauset ja ühe põhjendatud vastuväite. Komisjon sai 22. märtsil 2021 Saksamaalt teise põhjendatud vastuväite.

| (4) | Pärast põhjendatud vastuväidete läbivaatamist ja nende vastuvõetavaks tunnistamist kutsus komisjon 10. mai 2021. aasta kirjaga määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 3 kohaselt Itaaliat ja Saksamaad üles alustama kokkuleppele jõudmiseks asjakohaseid konsultatsioone. |
| --- | --- |

(4)

Pärast põhjendatud vastuväidete läbivaatamist ja nende vastuvõetavaks tunnistamist kutsus komisjon 10. mai 2021. aasta kirjaga määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõike 3 kohaselt Itaaliat ja Saksamaad üles alustama kokkuleppele jõudmiseks asjakohaseid konsultatsioone.

| (5) | 2. augustil 2021 pikendas komisjon Itaalia taotlusel konsultatsioonide tähtaega kolme kuu võrra. Itaalia ja Saksamaa vahelised konsultatsioonid lõppesid, ilma et kokkuleppele oleks jõutud. Seepärast peaks komisjon tegema otsuse muudatuse kohta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b sätestatud korras, võttes arvesse kõnealuste konsultatsioonide tulemusi. |
| --- | --- |

(5)

2. augustil 2021 pikendas komisjon Itaalia taotlusel konsultatsioonide tähtaega kolme kuu võrra. Itaalia ja Saksamaa vahelised konsultatsioonid lõppesid, ilma et kokkuleppele oleks jõutud. Seepärast peaks komisjon tegema otsuse muudatuse kohta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b sätestatud korras, võttes arvesse kõnealuste konsultatsioonide tulemusi.

| (6) | Saksamaa peamised argumendid, mis on esitatud põhjendatud vastuväites ja Itaaliaga peetud konsultatsioonides, võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa peamised argumendid, mis on esitatud põhjendatud vastuväites ja Itaaliaga peetud konsultatsioonides, võib kokku võtta järgmiselt.

| (7) | Saksamaa väitis, et Itaalia taotletud uus nimetus „Mozzarella Tradizionale“ ei ole nimetus, mida tavapäraselt kasutatakse konkreetsele tootele viitamiseks, nagu on nõutud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 2 punktis a, ega nimetus, mis tähistab toote traditsioonilist iseloomu, nagu on nõutud sama määruse artikli 18 lõike 2 punktis b. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa väitis, et Itaalia taotletud uus nimetus „Mozzarella Tradizionale“ ei ole nimetus, mida tavapäraselt kasutatakse konkreetsele tootele viitamiseks, nagu on nõutud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 2 punktis a, ega nimetus, mis tähistab toote traditsioonilist iseloomu, nagu on nõutud sama määruse artikli 18 lõike 2 punktis b.

| (8) | Lisaks väitis Saksamaa, et mõistet „Tradizionale“ ei saa lisada garanteeritud traditsioonilise toote nimetusele, võttes arvesse artikli 18 lõikes 3 sätestatud eeskirju, mis näevad ette mõiste „traditsiooniline“ erikasutuse. „Traditsiooniline“ on juba osa „garanteeritud traditsioonilise toote“ (GTT) logost ja osa „garanteeritud traditsioonilise toote“ tähisest, mida võib samuti märgistusel täielikult esitada. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks väitis Saksamaa, et mõistet „Tradizionale“ ei saa lisada garanteeritud traditsioonilise toote nimetusele, võttes arvesse artikli 18 lõikes 3 sätestatud eeskirju, mis näevad ette mõiste „traditsiooniline“ erikasutuse. „Traditsiooniline“ on juba osa „garanteeritud traditsioonilise toote“ (GTT) logost ja osa „garanteeritud traditsioonilise toote“ tähisest, mida võib samuti märgistusel täielikult esitada.

| (9) | Ka takistaks nimetuse „Mozzarella Tradizionale“ reserveerimine Saksa tootjatel, kes on toodet „Mozzarella“ tootnud ja turustanud rohkem kui 30 aastat, kasutamast mõistet „traditsiooniline“. Saksamaa väitis, et sõna „traditsiooniline“ kasutamine on majandusliku tähtsusega. |
| --- | --- |

(9)

Ka takistaks nimetuse „Mozzarella Tradizionale“ reserveerimine Saksa tootjatel, kes on toodet „Mozzarella“ tootnud ja turustanud rohkem kui 30 aastat, kasutamast mõistet „traditsiooniline“. Saksamaa väitis, et sõna „traditsiooniline“ kasutamine on majandusliku tähtsusega.

| (10) | Sellega seoses väitis Saksamaa, et mõistel „traditsiooniline“ on kaks tähendust: esimene, mis on määratletud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 3, kus „traditsiooniline“ tähendab tõendatud kasutamist siseturul vähemalt 30 aasta jooksul, ja teine, mida tarbijad mõistavad kui teadmiste edasiandmist ühelt põlvkonnalt teisele. Eespool toodut arvesse võttes väitis Saksamaa, et nimetusega „Mozzarella Tradizionale“ seotud konkreetsel juhul viitab mõiste „Tradizionale“ ainult toote esimesele tähendusele, standardile ja kõige traditsioonilisemale vormile. Sõna „traditsiooniline“ lisamist nimetusele „Mozzarella“ võib siiski pidada viiteks nimetuse teisele tähendusele – teadmiste edasiandmine ühelt põlvkonnalt teisele. Seetõttu leiab Saksamaa, et see eksitaks tarbijaid ja selleks et nimetuse „Mozzarella“ all mõistetaks mõiste „Tradizionale“ esimest tähendust, tuleks üksnes lisada määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 3 kohane väide. |
| --- | --- |

(10)

Sellega seoses väitis Saksamaa, et mõistel „traditsiooniline“ on kaks tähendust: esimene, mis on määratletud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 3, kus „traditsiooniline“ tähendab tõendatud kasutamist siseturul vähemalt 30 aasta jooksul, ja teine, mida tarbijad mõistavad kui teadmiste edasiandmist ühelt põlvkonnalt teisele. Eespool toodut arvesse võttes väitis Saksamaa, et nimetusega „Mozzarella Tradizionale“ seotud konkreetsel juhul viitab mõiste „Tradizionale“ ainult toote esimesele tähendusele, standardile ja kõige traditsioonilisemale vormile. Sõna „traditsiooniline“ lisamist nimetusele „Mozzarella“ võib siiski pidada viiteks nimetuse teisele tähendusele – teadmiste edasiandmine ühelt põlvkonnalt teisele. Seetõttu leiab Saksamaa, et see eksitaks tarbijaid ja selleks et nimetuse „Mozzarella“ all mõistetaks mõiste „Tradizionale“ esimest tähendust, tuleks üksnes lisada määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 3 kohane väide.

| (11) | Saksamaa kinnitas ka nimetuse „Mozzarella“ üldist iseloomu vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 6 esitatud määratlusele. Seetõttu soovis Saksamaa, et nimetuse muutmise heakskiitmise määruses sätestataks sõnaselgelt, et „Mozzarella“ on üldnimetus. Lisaks väitis Saksamaa, et garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ ja kahe teise kaitstud päritolunimetusega Mozzarella toote – „Mozzarella di Bufala Campana“ ja „Mozzarella di Gioia del Colle“ – kooseksisteerimine peaks olema ka välistatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõikega 3, kuna esines oht, et keskmine tarbija ei suuda kõnealuseid tooteid piisavalt selgelt eristada. |
| --- | --- |

(11)

Saksamaa kinnitas ka nimetuse „Mozzarella“ üldist iseloomu vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 6 esitatud määratlusele. Seetõttu soovis Saksamaa, et nimetuse muutmise heakskiitmise määruses sätestataks sõnaselgelt, et „Mozzarella“ on üldnimetus. Lisaks väitis Saksamaa, et garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ ja kahe teise kaitstud päritolunimetusega Mozzarella toote – „Mozzarella di Bufala Campana“ ja „Mozzarella di Gioia del Colle“ – kooseksisteerimine peaks olema ka välistatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõikega 3, kuna esines oht, et keskmine tarbija ei suuda kõnealuseid tooteid piisavalt selgelt eristada.

| (12) | Saksamaa väitis ka, et muutmistaotlusele lisatud tootespetsifikaat sisaldab muudatusi, mida taotluses endas ei ole kirjeldatud. Muutmistaotlus oleks seega puudulik. Lisaks ei oleks mõned tootespetsifikaadi osad kergesti mõistetavad ja neid tuleks täpsustada. Samuti ei vastaks taotluse esitaja nõuetele, sest ühel Itaalia piimatootjal ei oleks lubatud esindada kõiki garanteeritud traditsiooniliste toote tootjaid, kes asuvad kogu liidu territooriumil. |
| --- | --- |

(12)

Saksamaa väitis ka, et muutmistaotlusele lisatud tootespetsifikaat sisaldab muudatusi, mida taotluses endas ei ole kirjeldatud. Muutmistaotlus oleks seega puudulik. Lisaks ei oleks mõned tootespetsifikaadi osad kergesti mõistetavad ja neid tuleks täpsustada. Samuti ei vastaks taotluse esitaja nõuetele, sest ühel Itaalia piimatootjal ei oleks lubatud esindada kõiki garanteeritud traditsiooniliste toote tootjaid, kes asuvad kogu liidu territooriumil.

| (13) | Lõpuks vaidlustas Saksamaa võimaluse muuta käesoleva muutmistaotlusega kaitsereeglit, et anda kaitse „ilma nimetuse reserveerimiseta“ asemel kaitse „koos nimetuse reserveerimisega“. Eelkõige väideti, et määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõikes 1 osutatud muudatuse tegemise tähtaeg lõppes 4. jaanuaril 2016. Seetõttu tuleks pärast üleminekuperioodi lõppu, st pärast 4. jaanuari 2023„Mozzarella“ kaitse väidetavalt lõpetada. |
| --- | --- |

(13)

Lõpuks vaidlustas Saksamaa võimaluse muuta käesoleva muutmistaotlusega kaitsereeglit, et anda kaitse „ilma nimetuse reserveerimiseta“ asemel kaitse „koos nimetuse reserveerimisega“. Eelkõige väideti, et määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 26 lõikes 1 osutatud muudatuse tegemise tähtaeg lõppes 4. jaanuaril 2016. Seetõttu tuleks pärast üleminekuperioodi lõppu, st pärast 4. jaanuari 2023„Mozzarella“ kaitse väidetavalt lõpetada.

| (14) | Komisjon on hinnanud Saksamaa põhjendatud vastuväidetes esitatud argumente määruse (EL) nr 1151/2012 sätete alusel, võttes arvesse taotleja ja vastuväite esitaja vahel peetud asjakohaste konsultatsioonide tulemusi, ning jõudnud järeldusele, et garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella“ spetsifikaadi muudatus tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon on hinnanud Saksamaa põhjendatud vastuväidetes esitatud argumente määruse (EL) nr 1151/2012 sätete alusel, võttes arvesse taotleja ja vastuväite esitaja vahel peetud asjakohaste konsultatsioonide tulemusi, ning jõudnud järeldusele, et garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella“ spetsifikaadi muudatus tuleks heaks kiita.

| (15) | Nimetus „Mozzarella Tradizionale“ tähistab toote traditsioonilist iseloomu, nagu on nõutud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 2 punktis b. Sellest piisab nimetuse pidamiseks garanteeritud traditsiooniliseks tooteks, kuna tuleb täita kas artikli 18 lõike 2 punktis a või artikli 18 lõike 2 punktis b sätestatud tingimust. |
| --- | --- |

(15)

Nimetus „Mozzarella Tradizionale“ tähistab toote traditsioonilist iseloomu, nagu on nõutud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 2 punktis b. Sellest piisab nimetuse pidamiseks garanteeritud traditsiooniliseks tooteks, kuna tuleb täita kas artikli 18 lõike 2 punktis a või artikli 18 lõike 2 punktis b sätestatud tingimust.

| (16) | Lisaks sellele esitas Itaalia nimetuse „Mozzarella Tradizionale“ kasutamise tõendamiseks näiteid sellise kasutamise kohta märgistel või logodel ning tõendas tootjarühma „Consorzio italiano per la Tutela della Mozzarella tradizionale“ olemasolu juba 2001. aastal. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks sellele esitas Itaalia nimetuse „Mozzarella Tradizionale“ kasutamise tõendamiseks näiteid sellise kasutamise kohta märgistel või logodel ning tõendas tootjarühma „Consorzio italiano per la Tutela della Mozzarella tradizionale“ olemasolu juba 2001. aastal.

| (17) | Mis puutub mõiste „traditsiooniline“ lisamisse registreeritud garanteeritud traditsioonilise toote liitnimetuse hulka, siis määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 2 punkt b mitte ainult ei luba seda kasutada, vaid see kujutab endast ka head näidet nimetusest, mis väljendab toote traditsioonilist iseloomu. Neil põhjustel võib mõistet „traditsiooniline“ leida paljudes eri keeltes garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitstud nimetustes koos nimetuse reserveerimisega, mida kinnitavad järgmised registreeritud GTT näited koos nimetuse reserveerimisega: „Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork“, „Traditional Bramley Apple Pie Filling“, „Traditional Farmfresh Turkey“, „Traditionally Farmed Gloucestershire Old Spots Pork“, „Amatriciana tradizionale“, „Bacalhau de Cura Tradicional Portuguesa“, „Salată tradițională cu icre de crap“, „Czwórniak staropolski tradycyjny“, „Dwójniak staropolski tradycyjny“, „Olej rydzowy tradycyjny“, „Półtorak staropolski tradycyjny“.
  Lisaks on garanteeritud traditsioonilisel tootel „Mozzarella“ alati olnud traditsiooniline iseloom, kuna see registreeriti garanteeritud traditsioonilise tootena selle traditsioonilise iseloomu tõttu. Sellega seoses tuleks tähelepanu juhtida mõistele „traditsiooniline“, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 lõikes 3, mis tähendab „tõendatud kasutamine siseturul põlvkondade vaheldumist võimaldava ajavahemiku jooksul; see ajavahemik on vähemalt 30 aastat.“ Kohaldatava õiguse tekst ei toeta seega Saksamaa ettepanekut eristada mõiste „traditsiooniline“ eri tähendusi. |
| --- | --- |

(17)

Mis puutub mõiste „traditsiooniline“ lisamisse registreeritud garanteeritud traditsioonilise toote liitnimetuse hulka, siis määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 18 lõike 2 punkt b mitte ainult ei luba seda kasutada, vaid see kujutab endast ka head näidet nimetusest, mis väljendab toote traditsioonilist iseloomu. Neil põhjustel võib mõistet „traditsiooniline“ leida paljudes eri keeltes garanteeritud traditsiooniliste toodete kaitstud nimetustes koos nimetuse reserveerimisega, mida kinnitavad järgmised registreeritud GTT näited koos nimetuse reserveerimisega: „Traditionally Reared Pedigree Welsh Pork“, „Traditional Bramley Apple Pie Filling“, „Traditional Farmfresh Turkey“, „Traditionally Farmed Gloucestershire Old Spots Pork“, „Amatriciana tradizionale“, „Bacalhau de Cura Tradicional Portuguesa“, „Salată tradițională cu icre de crap“, „Czwórniak staropolski tradycyjny“, „Dwójniak staropolski tradycyjny“, „Olej rydzowy tradycyjny“, „Półtorak staropolski tradycyjny“.

Lisaks on garanteeritud traditsioonilisel tootel „Mozzarella“ alati olnud traditsiooniline iseloom, kuna see registreeriti garanteeritud traditsioonilise tootena selle traditsioonilise iseloomu tõttu. Sellega seoses tuleks tähelepanu juhtida mõistele „traditsiooniline“, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 lõikes 3, mis tähendab „tõendatud kasutamine siseturul põlvkondade vaheldumist võimaldava ajavahemiku jooksul; see ajavahemik on vähemalt 30 aastat.“ Kohaldatava õiguse tekst ei toeta seega Saksamaa ettepanekut eristada mõiste „traditsiooniline“ eri tähendusi.

| (18) | Ei ole selge, milline on konkreetne majanduslik mõju Saksa tootjatele, kes ei saa kasutada mõistet „traditsiooniline“ nimetuse „Mozzarella“ turustamiseks, mis on toodetud ilma garanteeritud traditsioonilise toote tootespetsifikaadist kinni pidamata, kuid mille puhul on kasutatud Saksamaa üle 30 aasta vanust meetodit. Väide viitaks pigem võimalusele kui konkreetsele asjaolule. Nendest argumentidest ei nähtu ühtegi viidet selle kohta, et seda mõistet on turul kasutatud. Kui garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ tootespetsifikaadis sätestatud tingimused on täidetud, saavad tootjad Euroopa Liidus, seega ka Saksamaal, õiguspäraselt turustada toodet nimetusega „Mozzarella Tradizionale“ (GTT).
  Garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ kaitse ei peaks hõlmama eraldiseisvat nimetust „Mozzarella“, vaid ainult liitnimetust „Mozzarella Tradizionale“ tervikuna. Seepärast tuleks jätkuvalt lubada nimetuse „Mozzarella“ kasutamist toodete puhul, mis ei vasta garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ tootespetsifikaadile. Siiski ei tohiks selliseid tooteid turustada koos märkega „garanteeritud traditsiooniline toode“, lühendiga GTT ega määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 23 osutatud liidu sümboliga. |
| --- | --- |

(18)

Ei ole selge, milline on konkreetne majanduslik mõju Saksa tootjatele, kes ei saa kasutada mõistet „traditsiooniline“ nimetuse „Mozzarella“ turustamiseks, mis on toodetud ilma garanteeritud traditsioonilise toote tootespetsifikaadist kinni pidamata, kuid mille puhul on kasutatud Saksamaa üle 30 aasta vanust meetodit. Väide viitaks pigem võimalusele kui konkreetsele asjaolule. Nendest argumentidest ei nähtu ühtegi viidet selle kohta, et seda mõistet on turul kasutatud. Kui garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ tootespetsifikaadis sätestatud tingimused on täidetud, saavad tootjad Euroopa Liidus, seega ka Saksamaal, õiguspäraselt turustada toodet nimetusega „Mozzarella Tradizionale“ (GTT).

Garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ kaitse ei peaks hõlmama eraldiseisvat nimetust „Mozzarella“, vaid ainult liitnimetust „Mozzarella Tradizionale“ tervikuna. Seepärast tuleks jätkuvalt lubada nimetuse „Mozzarella“ kasutamist toodete puhul, mis ei vasta garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ tootespetsifikaadile. Siiski ei tohiks selliseid tooteid turustada koos märkega „garanteeritud traditsiooniline toode“, lühendiga GTT ega määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 23 osutatud liidu sümboliga.

| (19) | Seoses väitega, et garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ ja kahe teise kaitstud päritolunimetusega toote „Mozzarella di Bufala Campana“ ja „Mozzarella di Gioia del Colle“ kooseksisteerimine oleks vastuolus määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõikega 3, tuleb märkida, et nimetatud sätet ei kohaldata garanteeritud traditsiooniliste toodete suhtes, vaid üksnes kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste suhtes. |
| --- | --- |

(19)

Seoses väitega, et garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ ja kahe teise kaitstud päritolunimetusega toote „Mozzarella di Bufala Campana“ ja „Mozzarella di Gioia del Colle“ kooseksisteerimine oleks vastuolus määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõikega 3, tuleb märkida, et nimetatud sätet ei kohaldata garanteeritud traditsiooniliste toodete suhtes, vaid üksnes kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste suhtes.

| (20) | Pidades silmas Saksamaa reservatsioone seoses garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ tootespetsifikaadiga, välja arvatud nimeküsimus ja kaitsestaatus, ning eelkõige punkte 4.1, 4.2 ja 4.3, tuleb märkida, et tootespetsifikaati ei ole muudetud. Väikesed sõnastuse muudatused, mis võisid olla tehtud muudes kui itaaliakeelsetes versioonides, tulenevad tõlkimisest. Need tootespetsifikaadi osad ei kuulu seega muudatuse heakskiitmise kohaldamisalasse. Komisjoni hinnang garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ muutmise taotlusele keskendus taotletud muudatustele. |
| --- | --- |

(20)

Pidades silmas Saksamaa reservatsioone seoses garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ tootespetsifikaadiga, välja arvatud nimeküsimus ja kaitsestaatus, ning eelkõige punkte 4.1, 4.2 ja 4.3, tuleb märkida, et tootespetsifikaati ei ole muudetud. Väikesed sõnastuse muudatused, mis võisid olla tehtud muudes kui itaaliakeelsetes versioonides, tulenevad tõlkimisest. Need tootespetsifikaadi osad ei kuulu seega muudatuse heakskiitmise kohaldamisalasse. Komisjoni hinnang garanteeritud traditsioonilise toote „Mozzarella Tradizionale“ muutmise taotlusele keskendus taotletud muudatustele.

| (21) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2 on rühm määratletud kui „mis tahes õiguslikus vormis ühendus, kuhu kuuluvad peamiselt ühe ja sama tootega tegelevad tootjad või töötlejad“. Sama määruse artikli 49 lõike 1 esimeses lõigus on sätestatud, et registreerimistaotluse võivad esitada ainult need rühmad, kes töötavad toodetega, mille nimetus tuleb registreerida. Lisaks on artikli 53 lõikel 1, milles määratletakse rühmad, kes võivad muutmistaotlusi esitada, veelgi laiem kohaldamisala, mille kohaselt võib muutmistaotluse esitada ka „õigustatud huvi omav rühm“. Tootjad, kes esitasid taotluse muuta garanteeritud traditsioonilist toodet „Mozzarella“, töötavad otseselt tootega, mida kinnitab täielikult sertifitseeritud tootmine. Eespool toodut silmas pidades võib lugeda täidetuks kriteeriumid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2, artikli 49 lõikes 1 ja artikli 53 lõikes 1 määratletud „rühma“ muudatuse heakskiitmise taotlemiseks. |
| --- | --- |

(21)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2 on rühm määratletud kui „mis tahes õiguslikus vormis ühendus, kuhu kuuluvad peamiselt ühe ja sama tootega tegelevad tootjad või töötlejad“. Sama määruse artikli 49 lõike 1 esimeses lõigus on sätestatud, et registreerimistaotluse võivad esitada ainult need rühmad, kes töötavad toodetega, mille nimetus tuleb registreerida. Lisaks on artikli 53 lõikel 1, milles määratletakse rühmad, kes võivad muutmistaotlusi esitada, veelgi laiem kohaldamisala, mille kohaselt võib muutmistaotluse esitada ka „õigustatud huvi omav rühm“. Tootjad, kes esitasid taotluse muuta garanteeritud traditsioonilist toodet „Mozzarella“, töötavad otseselt tootega, mida kinnitab täielikult sertifitseeritud tootmine. Eespool toodut silmas pidades võib lugeda täidetuks kriteeriumid, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 3 punktis 2, artikli 49 lõikes 1 ja artikli 53 lõikes 1 määratletud „rühma“ muudatuse heakskiitmise taotlemiseks.

| (22) | Seoses muutmismenetluse kohaldatavusega on määruse artikli 25 lõikes 2 sätestatud, et garanteeritud traditsioonilise toote kasutamist ilma nimetuse reserveerimiseta võib määruses (EÜ) nr 509/2006 sätestatud tingimustel jätkata kuni 4. jaanuarini 2023, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid kohaldavad määruse artiklis 26 sätestatud menetlust. Määruse artiklis 26 on sätestatud lihtsustatud kord, et muuta garanteeritud traditsioonilise toode ilma nimetuse reserveerimiseta garanteeritud traditsioonilisteks tooteks koos nimetuse reserveerimisega. See aga ei tähenda, et garanteeritud traditsioonilist toodet ilma nimetuse reserveerimiseta ei võiks määruses (EL) nr 1151/2012 sätestatud muutmismenetluse teel siiski muuta garanteeritud traditsiooniliseks tooteks koos nimetuse reserveerimisega. Komisjon on juba kõnealuse määruse artikli 53 lõike 2 alusel heaks kiitnud muud tootespetsifikaadi mitteolulised muudatused, millega muudetakse garanteeritud traditsioonilised tooted ilma nimetuse reserveerimiseta garanteeritud traditsioonilisteks toodeteks koos nimetuse reserveerimisega. |
| --- | --- |

(22)

Seoses muutmismenetluse kohaldatavusega on määruse artikli 25 lõikes 2 sätestatud, et garanteeritud traditsioonilise toote kasutamist ilma nimetuse reserveerimiseta võib määruses (EÜ) nr 509/2006 sätestatud tingimustel jätkata kuni 4. jaanuarini 2023, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid kohaldavad määruse artiklis 26 sätestatud menetlust. Määruse artiklis 26 on sätestatud lihtsustatud kord, et muuta garanteeritud traditsioonilise toode ilma nimetuse reserveerimiseta garanteeritud traditsioonilisteks tooteks koos nimetuse reserveerimisega. See aga ei tähenda, et garanteeritud traditsioonilist toodet ilma nimetuse reserveerimiseta ei võiks määruses (EL) nr 1151/2012 sätestatud muutmismenetluse teel siiski muuta garanteeritud traditsiooniliseks tooteks koos nimetuse reserveerimisega. Komisjon on juba kõnealuse määruse artikli 53 lõike 2 alusel heaks kiitnud muud tootespetsifikaadi mitteolulised muudatused, millega muudetakse garanteeritud traditsioonilised tooted ilma nimetuse reserveerimiseta garanteeritud traditsioonilisteks toodeteks koos nimetuse reserveerimisega.

| (23) | Seepärast tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Mozzarella“ (GTT) tootespetsifikaati tehtav muudatus heaks kiita. |
| --- | --- |

(23)

Seepärast tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Mozzarella“ (GTT) tootespetsifikaati tehtav muudatus heaks kiita.

| (24) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Mozzarella“ (GTT) tootespetsifikaati tehtavad muudatused kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Nimetust „Mozzarella“ võib ka edaspidi liidu territooriumil kasutada toodete puhul, mis ei vasta nimetuse „Mozzarella Tradizionale“ tootespetsifikaadile, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 424, 8.12.2020, lk 39.

2

---

| 25.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/119 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/119

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2022/1292,

22. juuli 2022,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/1976, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 (1) kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, eriti selle artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli impordi suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1976 (2). |
| --- | --- |

(1)

Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli impordi suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1976 (2).

| (2) | Ameerika Ühendriikide äriühingu Indorama Ventures Oxides LLC (TARICi (3) lisakood C681) suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2021/1976 koostööd tegevatele valimist välja jäetud eksportivatele tootjatele. |
| --- | --- |

(2)

Ameerika Ühendriikide äriühingu Indorama Ventures Oxides LLC (TARICi (3) lisakood C681) suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2021/1976 koostööd tegevatele valimist välja jäetud eksportivatele tootjatele.

| (3) | 7. märtsil 2022. aastal teatas Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC, kes on äriühinguga Indorama Ventures Oxides LLC seotud ettevõtja, et ta soovib importida liitu etüleenglükooli, ning palus komisjonil kinnitada, et ta võib kasutada temaga seotud äriühingule Indorama Ventures Oxides LLC kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksumäära, võttes arvesse asjaolu, et teda ei lisatud rakendusmääruse (EL) 2021/1976 lisasse. |
| --- | --- |

(3)

7. märtsil 2022. aastal teatas Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC, kes on äriühinguga Indorama Ventures Oxides LLC seotud ettevõtja, et ta soovib importida liitu etüleenglükooli, ning palus komisjonil kinnitada, et ta võib kasutada temaga seotud äriühingule Indorama Ventures Oxides LLC kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksumäära, võttes arvesse asjaolu, et teda ei lisatud rakendusmääruse (EL) 2021/1976 lisasse.

| (4) | Komisjon vaatas Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC esitatud teabe esialgse uurimise kontekstis läbi ja sai kinnitada, et Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC on seotud äriühinguga Indorama Ventures Oxides LLC ning ta ei eksportinud esialgsel uurimisperioodil liitu etüleenglükooli. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon vaatas Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC esitatud teabe esialgse uurimise kontekstis läbi ja sai kinnitada, et Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC on seotud äriühinguga Indorama Ventures Oxides LLC ning ta ei eksportinud esialgsel uurimisperioodil liitu etüleenglükooli.

| (5) | Lisaks tuletab komisjon meelde, et kuna Indorama Ventures Oxides LLC valimisse ei kuulunud, ei määratud äriühingu jaoks kindlaks individuaalset dumpingumarginaali, vaid tema suhtes kohaldati valimi keskmist tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tuletab komisjon meelde, et kuna Indorama Ventures Oxides LLC valimisse ei kuulunud, ei määratud äriühingu jaoks kindlaks individuaalset dumpingumarginaali, vaid tema suhtes kohaldati valimi keskmist tollimaksumäära.

| (6) | Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmääruse (EL) 2021/1976 lisa ja lisada sinna Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC sama TARICi lisakoodiga C681 kui temaga seotud äriühing Indorama Ventures Oxides LLC. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmääruse (EL) 2021/1976 lisa ja lisada sinna Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC sama TARICi lisakoodiga C681 kui temaga seotud äriühing Indorama Ventures Oxides LLC.

| (7) | TARICi lisakoodi C681, mis varem määrati äriühingule Indorama Ventures Oxides LLC, tuleks alates 7. märtsist 2022 kohaldada ka äriühingu Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC suhtes. |
| --- | --- |

(7)

TARICi lisakoodi C681, mis varem määrati äriühingule Indorama Ventures Oxides LLC, tuleks alates 7. märtsist 2022 kohaldada ka äriühingu Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC suhtes.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruse (EL) 2021/1976 lisa muudetakse järgmiselt.

| „Ameerika Ühendriigid | Indorama Ventures Oxides LLC | C681“ |
| --- | --- | --- |

„Ameerika Ühendriigid

Indorama Ventures Oxides LLC

C681“

asendatakse järgmisega:

| „Ameerika Ühendriigid | Indorama Ventures Oxides LLC;
  Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC | C681“ |
| --- | --- | --- |

„Ameerika Ühendriigid

Indorama Ventures Oxides LLC;

Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC

C681“

2.   TARICi lisakoodi C681, mis varem määrati äriühingule Indorama Ventures Oxides LLC, kohaldatakse alates 7. märtsist 2022 ka äriühingu Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC suhtes.

3.   Äriühingu Indorama Ventures (Oxide & Glycols) LLC valmistatud toodete impordilt alates 7. märtsist 2022 tasutud lõplik tollimaks, mis ületab rakendusmääruse (EL) 2021/1976 artikli 1 lõikega 2 Indorama Ventures LLC suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, makstakse tagasi või seda vähendatakse kooskõlas kohaldatavate tollialaste õigusaktidega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuli 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 12. novembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1976, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest ja Saudi Araabia Kuningriigist pärit etüleenglükooli impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 402, 15.11.2021, lk 17).

2

(3)  Euroopa Liidu integreeritud tariifistik.

3

---

OTSUSED

| 25.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/121 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/121

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2022/1293,

17. juuni 2022,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooni 12. ministrite konverentsil

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit sõlmis Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu (edaspidi „WTO leping“) nõukogu otsusega 94/800/EÜ (1) ning see jõustus 1. jaanuaril 1995. |
| --- | --- |

(1)

Liit sõlmis Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitleva Marrakechi lepingu (edaspidi „WTO leping“) nõukogu otsusega 94/800/EÜ (1) ning see jõustus 1. jaanuaril 1995.

| (2) | WTO lepingu IV artikli lõike 1 ja IX artikli lõike 1 kohaselt võtab Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverents otsused vastu konsensuse alusel. |
| --- | --- |

(2)

WTO lepingu IV artikli lõike 1 ja IX artikli lõike 1 kohaselt võtab Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverents otsused vastu konsensuse alusel.

| (3) | WTO ministrite konverents võib 12.–17. juunil 2022 toimuval 12. istungil võtta vastu otsused, mis käsitlevad kalandustoetuste kokkuleppe eelnõu, TRIPS-lepingut ja Maailma Toiduprogrammi toidu ostmise vabastusi ekspordikeeldudest või -piirangutest. |
| --- | --- |

(3)

WTO ministrite konverents võib 12.–17. juunil 2022 toimuval 12. istungil võtta vastu otsused, mis käsitlevad kalandustoetuste kokkuleppe eelnõu, TRIPS-lepingut ja Maailma Toiduprogrammi toidu ostmise vabastusi ekspordikeeldudest või -piirangutest.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks WTO ministrite konverentsil liidu nimel võetav seisukoht, niivõrd kuivõrd vastuvõetavad otsused võivad luua õiguslikke tagajärgi. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks WTO ministrite konverentsil liidu nimel võetav seisukoht, niivõrd kuivõrd vastuvõetavad otsused võivad luua õiguslikke tagajärgi.

| (5) | Kalandustoetuste üle peetavad läbirääkimised on osa Doha arengukavast ning need määratleti prioriteedina Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärgi nr 14 alaeesmärgiga nr 6, milles riigipead leppisid kokku 2015. aastal, ja WTO ministrite konverentsi 13. detsembri 2017. aasta otsuses (WT/MIN(17)/64). Arvestades küsimuse tähtsust kaubanduse ja säästva arengu jaoks ning asjaolu, et liit on olnud üks toetajaid, peaks liit toetama kokkulepitud lahendust. |
| --- | --- |

(5)

Kalandustoetuste üle peetavad läbirääkimised on osa Doha arengukavast ning need määratleti prioriteedina Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu eesmärgi nr 14 alaeesmärgiga nr 6, milles riigipead leppisid kokku 2015. aastal, ja WTO ministrite konverentsi 13. detsembri 2017. aasta otsuses (WT/MIN(17)/64). Arvestades küsimuse tähtsust kaubanduse ja säästva arengu jaoks ning asjaolu, et liit on olnud üks toetajaid, peaks liit toetama kokkulepitud lahendust.

| (6) | Läbirääkimised TRIPS-lepingus sätestatud intellektuaalomandiga seotud meetmete üle on osa WTOs käimasolevatest aruteludest selle üle, kuidas kaubandussüsteem saaks parandada COVID-19 vaktsiinide, ravimeetodite ja muude hädavajalike meditsiinikaupade kättesaadavust maailmas. Mitu WTO liiget esitas 21. mail 2021 WTO TRIPSi nõukogule teatise koos muudetud ettepanekuga erandi tegemiseks teatavatest TRIPS-lepingu COVID-19 ennetamist, tõkestamist ja ravi käsitlevatest sätetest (IP/C/W/669/Rev.1). Liit esitas 4. juunil 2021 WTO peanõukogule teatise COVID-19 kriisile reageerimiseks vajalike kiireloomuliste kaubanduspoliitika meetmete kohta (WT/GC/231) ja WTO TRIPSi nõukogule teatise COVID-19 kriisile reageerimiseks vajalike kiireloomuliste intellektuaalomandiga seonduvate kaubanduspoliitika meetmete kohta (IP/C/W/680). Liit esitas 18. juunil 2021 WTO TRIPSi nõukogule teatise koos TRIPS-lepingut ja rahvatervist pandeemia tingimustes käsitleva deklaratsiooni kavandiga (IP/C/W/681), mille eesmärk on selgitada või hõlbustada TRIPS-lepingus sätestatud sundlitsentsimise süsteemi kasutamist, et muuta see pandeemia tingimustes võimalikult tõhusaks. Sellel tööl põhinev ministrite otsus on osa laiemast paketist, mis sisaldab ministrite deklaratsiooni WTO reageerimise kohta COVID-19 pandeemiale ja valmisoleku kohta tulevasteks pandeemiateks. Arvestades küsimuse tähtsust, peaks liit toetama kokkulepitud lahendust. |
| --- | --- |

(6)

Läbirääkimised TRIPS-lepingus sätestatud intellektuaalomandiga seotud meetmete üle on osa WTOs käimasolevatest aruteludest selle üle, kuidas kaubandussüsteem saaks parandada COVID-19 vaktsiinide, ravimeetodite ja muude hädavajalike meditsiinikaupade kättesaadavust maailmas. Mitu WTO liiget esitas 21. mail 2021 WTO TRIPSi nõukogule teatise koos muudetud ettepanekuga erandi tegemiseks teatavatest TRIPS-lepingu COVID-19 ennetamist, tõkestamist ja ravi käsitlevatest sätetest (IP/C/W/669/Rev.1). Liit esitas 4. juunil 2021 WTO peanõukogule teatise COVID-19 kriisile reageerimiseks vajalike kiireloomuliste kaubanduspoliitika meetmete kohta (WT/GC/231) ja WTO TRIPSi nõukogule teatise COVID-19 kriisile reageerimiseks vajalike kiireloomuliste intellektuaalomandiga seonduvate kaubanduspoliitika meetmete kohta (IP/C/W/680). Liit esitas 18. juunil 2021 WTO TRIPSi nõukogule teatise koos TRIPS-lepingut ja rahvatervist pandeemia tingimustes käsitleva deklaratsiooni kavandiga (IP/C/W/681), mille eesmärk on selgitada või hõlbustada TRIPS-lepingus sätestatud sundlitsentsimise süsteemi kasutamist, et muuta see pandeemia tingimustes võimalikult tõhusaks. Sellel tööl põhinev ministrite otsus on osa laiemast paketist, mis sisaldab ministrite deklaratsiooni WTO reageerimise kohta COVID-19 pandeemiale ja valmisoleku kohta tulevasteks pandeemiateks. Arvestades küsimuse tähtsust, peaks liit toetama kokkulepitud lahendust.

| (7) | Läbirääkimised ÜRO Maailma Toiduprogrammi vabastuse üle ekspordipiirangutest, on näidanud, et paljud WTO liikmed toetavad lubadust mitte kehtestada selliseid piiranguid humanitaareesmärkidel tehtavatele ostudele. Arvestades ministrite otsuse ettepanekut selles küsimuses ja asjaolu, et see on 12. ministrite konverentsil vastu võetava toiduga kindlustatuse paketi oluline element, peaks liit toetama kokkulepitud tulemust, |
| --- | --- |

(7)

Läbirääkimised ÜRO Maailma Toiduprogrammi vabastuse üle ekspordipiirangutest, on näidanud, et paljud WTO liikmed toetavad lubadust mitte kehtestada selliseid piiranguid humanitaareesmärkidel tehtavatele ostudele. Arvestades ministrite otsuse ettepanekut selles küsimuses ja asjaolu, et see on 12. ministrite konverentsil vastu võetava toiduga kindlustatuse paketi oluline element, peaks liit toetama kokkulepitud tulemust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel WTO 12. ministrite konverentsil, on toetada selliste WTO ministrite otsuste eelnõude vastuvõtmist, mis käsitlevad:

| a) | kalandustoetuste kokkuleppe eelnõu (WT/MIN(22)/W/22), |
| --- | --- |

a)

kalandustoetuste kokkuleppe eelnõu (WT/MIN(22)/W/22),

| b) | TRIPS-lepingut (WT/MIN(22)/W/15/Rev.2) ja |
| --- | --- |

b)

TRIPS-lepingut (WT/MIN(22)/W/15/Rev.2) ja

| c) | Maailma Toiduprogrammi toidu ostmise vabastusi ekspordikeeldudest või -piirangutest (WT/MIN(22)/W/18). |
| --- | --- |

c)

Maailma Toiduprogrammi toidu ostmise vabastusi ekspordikeeldudest või -piirangutest (WT/MIN(22)/W/18).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 17. juuni 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

Z. NEKULA

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).

1

---

| 25.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/123 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/123

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2022/1294,

19. juuli 2022,

millega nimetatakse ametisse Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks läbi viidava Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Iraq) missiooni juht (EUAM Iraq/1/2022)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 16. oktoobri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/1869, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks (EUAM Iraq), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse (ÜVJP) 2017/1869 artikli 9 lõike 1 kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomitee volitatud tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 38 kolmanda lõiguga Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks läbi viidava Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Iraq) poliitiliseks kontrolliks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse (ÜVJP) 2017/1869 artikli 9 lõike 1 kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomitee volitatud tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 38 kolmanda lõiguga Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks läbi viidava Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Iraq) poliitiliseks kontrolliks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 30. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/569, (2) millega pikendatakse EUAM Iraq missiooni juhi Christoph BUIKi volitusi 18. aprillist 2021 kuni 30. aprillini 2022. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 30. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/569, (2) millega pikendatakse EUAM Iraq missiooni juhi Christoph BUIKi volitusi 18. aprillist 2021 kuni 30. aprillini 2022.

| (3) | Nõukogu võttis 13. aprillil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/635, (3) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1869 ja pikendatakse EUAM Iraq volitusi kuni 30. aprillini 2024. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 13. aprillil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/635, (3) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1869 ja pikendatakse EUAM Iraq volitusi kuni 30. aprillini 2024.

| (4) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 6. juulil 2022 ettepaneku nimetada Anders WIBERG EUAM Iraq missiooni juhiks alates 16. augustist 2022 kuni 30. aprillini 2024, |
| --- | --- |

(4)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi 6. juulil 2022 ettepaneku nimetada Anders WIBERG EUAM Iraq missiooni juhiks alates 16. augustist 2022 kuni 30. aprillini 2024,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Anders WIBERG nimetatakse Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks läbi viidava Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Iraq) juhiks alates 16. augustist 2022 kuni 30. aprillini 2024.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 16. augustist 2022.

Brüssel, 19. juuli 2022

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

D. PRONK

---

(1)  
  ELT L 266, 17.10.2017, lk 12.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 30. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/569, millega pikendatakse Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks läbi viidava Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Iraq) juhi volitusi (EUAM Iraq/1/2021) (ELT L 122, 8.4.2021, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 13. aprilli 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/635, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/1869, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Iraagi julgeolekusektori reformi toetuseks (EUAM Iraq) (ELT L 117, 19.4.2022, lk 32).

3

---

| 25.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/125 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/125

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2022/1295,

19. juuli 2022,

millega uuendatakse Vahemerel läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (EUNAVFOR MED IRINI) volitusi (EUNAVFOR MED IRINI/3/2022)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 31. märtsi 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/472 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI), (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. märtsil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/472, millega loodi ja käivitati Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI) ajavahemikuks kuni 31. märtsini 2021. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. märtsil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/472, millega loodi ja käivitati Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI) ajavahemikuks kuni 31. märtsini 2021.

| (2) | Otsuse (ÜVJP) 2020/472 artikli 8 lõikes 3 nähakse ette, et olenemata kõnealusest ajavahemikust tuleb operatsiooni volitusi uuendada iga nelja kuu tagant ning et poliitika- ja julgeolekukomiteel tuleb operatsiooni pikendada, välja arvatud juhul, kui operatsiooniplaanis esitatud kriteeriumite kohaselt kogutud põhjendatud tõendid näitavad, et operatsiooni merevarustuse kasutamine mõjub rändele tõmbeefektina. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse (ÜVJP) 2020/472 artikli 8 lõikes 3 nähakse ette, et olenemata kõnealusest ajavahemikust tuleb operatsiooni volitusi uuendada iga nelja kuu tagant ning et poliitika- ja julgeolekukomiteel tuleb operatsiooni pikendada, välja arvatud juhul, kui operatsiooniplaanis esitatud kriteeriumite kohaselt kogutud põhjendatud tõendid näitavad, et operatsiooni merevarustuse kasutamine mõjub rändele tõmbeefektina.

| (3) | Nõukogu võttis 26. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/542, (2) millega pikendati operatsiooni kuni 31. märtsini 2023 samade tingimustega volituste uuendamisel. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 26. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/542, (2) millega pikendati operatsiooni kuni 31. märtsini 2023 samade tingimustega volituste uuendamisel.

| (4) | Operatsiooni ülem esitas kord kuus tõmbefaktorit käsitleva aruande. |
| --- | --- |

(4)

Operatsiooni ülem esitas kord kuus tõmbefaktorit käsitleva aruande.

| (5) | Operatsiooni volitusi tuleks uuendada kaheksandaks selle mandaadi neljakuuliseks perioodiks ning operatsiooni tuleks vastavalt pikendada, |
| --- | --- |

(5)

Operatsiooni volitusi tuleks uuendada kaheksandaks selle mandaadi neljakuuliseks perioodiks ning operatsiooni tuleks vastavalt pikendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EUNAVFOR MED IRINI volitusi uuendatakse ning operatsiooni pikendatakse ajavahemikuks 1. augustist 2022 kuni 30. novembrini 2022.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. juuli 2022

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

D. PRONK

---

(1)  
  ELT L 101, 1.4.2020, lk 4.

1

(2)  Nõukogu 26. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/542, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/472 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI) (ELT L 108, 29.3.2021, lk 57).

2

---

| 25.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/126 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/126

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1296,

1. juuli 2022,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse toornafta ja maagaasi ammutamiseks Rumeenias

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 4485 all)

(Ainult rumeeniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ, (1) eriti selle artikli 35 lõiget 3,

olles konsulteerinud riigihangete nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   ASJAOLUD

ASJAOLUD

| (1) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega. |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega.

| (2) | 2. novembril 2021 esitas OMV Petrom S.A. (edaspidi „taotleja“) direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“). Taotlus on kooskõlas komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/1804 (2) artikli 1 lõikes 1 ja selle rakendusotsuse I lisas sätestatud ametlike nõuetega. Taotleja esitas lisateavet 27. jaanuaril ja 25. veebruaril 2022. Komisjon palus 12. aprillil 2022 Rumeenialt lisateavet. Rumeenia esitas lisateabe 2. mail 2022. |
| --- | --- |

(2)

2. novembril 2021 esitas OMV Petrom S.A. (edaspidi „taotleja“) direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“). Taotlus on kooskõlas komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/1804 (2) artikli 1 lõikes 1 ja selle rakendusotsuse I lisas sätestatud ametlike nõuetega. Taotleja esitas lisateavet 27. jaanuaril ja 25. veebruaril 2022. Komisjon palus 12. aprillil 2022 Rumeenialt lisateavet. Rumeenia esitas lisateabe 2. mail 2022.

2

| (3) | Taotleja on võrgustiku sektori hankija direktiivi 2014/25/EL artikli 4 lõike 1 tähenduses ja tal on õigus esitada komisjonile nimetatud direktiivi artikli 35 kohane taotlus. Taotleja tegeleb nafta ja gaasi leiukohtade uurimise ning nafta ja gaasi tootmisega. Taotleja osakapital jaguneb järgmiselt: 51 % kuulub ettevõtjale OMV Aktiengesellschaft; 21 % kuulub Rumeenia riigile; 10 % kuulub ettevõtjale Fondul Proprietatea S.A. ning 18 % kuulub füüsilistele ja juriidilistele isikutele. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja on võrgustiku sektori hankija direktiivi 2014/25/EL artikli 4 lõike 1 tähenduses ja tal on õigus esitada komisjonile nimetatud direktiivi artikli 35 kohane taotlus. Taotleja tegeleb nafta ja gaasi leiukohtade uurimise ning nafta ja gaasi tootmisega. Taotleja osakapital jaguneb järgmiselt: 51 % kuulub ettevõtjale OMV Aktiengesellschaft; 21 % kuulub Rumeenia riigile; 10 % kuulub ettevõtjale Fondul Proprietatea S.A. ning 18 % kuulub füüsilistele ja juriidilistele isikutele.

| (4) | Taotlusele on lisatud Rumeenia konkurentsinõukogus 10. veebruaril 2021. aastal vastu võetud põhjendatud seisukoht. Kui taotluses viidatakse Rumeenia konkurentsinõukogu arvamusele, tuleks seda mõista Rumeenia konkurentsinõukogu seisukohana. Taotluses palutakse komisjonil otsustada, et direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata toornafta ja maagaasi ammutamisega seotud tegevusele Rumeenias. |
| --- | --- |

(4)

Taotlusele on lisatud Rumeenia konkurentsinõukogus 10. veebruaril 2021. aastal vastu võetud põhjendatud seisukoht. Kui taotluses viidatakse Rumeenia konkurentsinõukogu arvamusele, tuleks seda mõista Rumeenia konkurentsinõukogu seisukohana. Taotluses palutakse komisjonil otsustada, et direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata toornafta ja maagaasi ammutamisega seotud tegevusele Rumeenias.

2.   ÕIGUSRAAMISTIK

ÕIGUSRAAMISTIK

| (5) | Vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 14 punktile a kohaldatakse seda direktiivi sellise tegevuse suhtes, mis on seotud geograafilise piirkonna kasutamisega nafta või gaasi ammutamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 14 punktile a kohaldatakse seda direktiivi sellise tegevuse suhtes, mis on seotud geograafilise piirkonna kasutamisega nafta või gaasi ammutamise eesmärgil.

| (6) | Taotlus puudutab toornafta ja maagaasi tootmist Rumeenias. |
| --- | --- |

(6)

Taotlus puudutab toornafta ja maagaasi tootmist Rumeenias.

| (7) | Direktiivi 2014/25/EL põhjenduses 25 on sedastatud, et „„ammutamine“ peaks tähendama nafta ja gaasi „tootmist“. Kooskõlas väljakujunenud tavaga ühinemist hõlmavate juhtude puhul peaks „tootmine“ hõlmama ka „arendustegevust“, st tulevaseks tootmiseks sobiva infrastruktuuri loomist (naftaplatvormid, torustikud, terminalid jne).“ |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2014/25/EL põhjenduses 25 on sedastatud, et „„ammutamine“ peaks tähendama nafta ja gaasi „tootmist“. Kooskõlas väljakujunenud tavaga ühinemist hõlmavate juhtude puhul peaks „tootmine“ hõlmama ka „arendustegevust“, st tulevaseks tootmiseks sobiva infrastruktuuri loomist (naftaplatvormid, torustikud, terminalid jne).“

| (8) | Direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaselt ei kohaldata direktiivi lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada tegevust, mille suhtes kõnealust direktiivi kohaldatakse, kui liikmesriigis, kus seda tegevust teostatakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaselt ei kohaldata direktiivi lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada tegevust, mille suhtes kõnealust direktiivi kohaldatakse, kui liikmesriigis, kus seda tegevust teostatakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud.

| (9) | Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse asjaomase sektori konkreetseid omadusi. Kõnealust hindamist piiravad siiski kohaldatavad lühikesed tähtajad ja asjaolu, et tuleb lähtuda komisjonile kättesaadavast teabest. Kõnealune teave pärineb kas juba olemasolevatest allikatest või direktiivi 2014/25/EL artikli 35 kohaldamisel saadud teabest ning seda ei saa täiendada aeganõudvamate meetoditega, sealhulgas eelkõige asjaomaste ettevõtjate avaliku küsitlemisega. |
| --- | --- |

(9)

Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse asjaomase sektori konkreetseid omadusi. Kõnealust hindamist piiravad siiski kohaldatavad lühikesed tähtajad ja asjaolu, et tuleb lähtuda komisjonile kättesaadavast teabest. Kõnealune teave pärineb kas juba olemasolevatest allikatest või direktiivi 2014/25/EL artikli 35 kohaldamisel saadud teabest ning seda ei saa täiendada aeganõudvamate meetoditega, sealhulgas eelkõige asjaomaste ettevõtjate avaliku küsitlemisega.

| (10) | Otsest avatust konkurentsile konkreetsel turul tuleks hinnata eri kriteeriumide alusel, millest ükski ei ole iseenesest otsustav. Selleks et hinnata, kas asjaomased ettevõtjad on käesoleva otsusega hõlmatud turgudel konkurentsile otseselt avatud, tuleks võtta arvesse peamiste ettevõtjate turuosa ning kõnealuste turgude koondumise astet. |
| --- | --- |

(10)

Otsest avatust konkurentsile konkreetsel turul tuleks hinnata eri kriteeriumide alusel, millest ükski ei ole iseenesest otsustav. Selleks et hinnata, kas asjaomased ettevõtjad on käesoleva otsusega hõlmatud turgudel konkurentsile otseselt avatud, tuleks võtta arvesse peamiste ettevõtjate turuosa ning kõnealuste turgude koondumise astet.

3.   HINDAMINE

HINDAMINE

| (11) | Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletud tegevus on turgudel, millele juurdepääs ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses piiratud, avatud konkurentsile sellisel määral, et ka juhul, kui puudub direktiivis 2014/25/EL sätestatud üksikasjalikel hanke-eeskirjadel põhinev kord, on tagatud, et asjaomase tegevusega seotud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletud tegevus on turgudel, millele juurdepääs ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses piiratud, avatud konkurentsile sellisel määral, et ka juhul, kui puudub direktiivis 2014/25/EL sätestatud üksikasjalikel hanke-eeskirjadel põhinev kord, on tagatud, et asjaomase tegevusega seotud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil.

| (12) | Otsuses lähtutakse 2021. aasta novembri õiguslikust ja tegelikust olukorrast ning taotleja ja Rumeenia ametiasutuste esitatud ja avalikult kättesaadavast teabest. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaldamise tingimused enam täidetud. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses lähtutakse 2021. aasta novembri õiguslikust ja tegelikust olukorrast ning taotleja ja Rumeenia ametiasutuste esitatud ja avalikult kättesaadavast teabest. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaldamise tingimused enam täidetud.

3.1.   Piiramatu juurdepääs turule

Piiramatu juurdepääs turule

| (13) | Juurdepääs turule loetakse piiramatuks, kui liikmesriik on rakendanud vastavad liidu õigusaktid, millega konkreetne sektor või selle osa avatakse, ning kohaldab neid. Nimetatud õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas. |
| --- | --- |

(13)

Juurdepääs turule loetakse piiramatuks, kui liikmesriik on rakendanud vastavad liidu õigusaktid, millega konkreetne sektor või selle osa avatakse, ning kohaldab neid. Nimetatud õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas.

| (14) | Vastavalt direktiivi 2014/25/EL III lisa punktile G on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/22/EÜ (3) asjaomane liidu õigusakt, mis käsitleb nafta ja gaasi ammutamise turu avamist. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt direktiivi 2014/25/EL III lisa punktile G on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/22/EÜ (3) asjaomane liidu õigusakt, mis käsitleb nafta ja gaasi ammutamise turu avamist.

3

| (15) | Rumeenia on direktiivi 94/22/EÜ üle võtnud (4) ja kohaldab seda. Seetõttu loetakse juurdepääsu toornafta ja maagaasi ammutamise turule direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 esimese lõigu kohaselt mittepiiratuks. |
| --- | --- |

(15)

Rumeenia on direktiivi 94/22/EÜ üle võtnud (4) ja kohaldab seda. Seetõttu loetakse juurdepääsu toornafta ja maagaasi ammutamise turule direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 esimese lõigu kohaselt mittepiiratuks.

4

| (16) | Rumeenia konkurentsinõukogu tunnistab, et juurdepääs toornafta ja maagaasi ammutamise turgudele loetakse direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaselt mittepiiratuks (5). |
| --- | --- |

(16)

Rumeenia konkurentsinõukogu tunnistab, et juurdepääs toornafta ja maagaasi ammutamise turgudele loetakse direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaselt mittepiiratuks (5).

5

| (17) | Komisjon on varem järeldanud, et turule juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on üle võtnud sektori või selle osa avamist käsitlevad asjakohased liidu õigusaktid ja kohaldab neid (6). Seega ei peeta kõnealuse taotluse raames vajalikuks hinnata üksikasjalikumalt de facto ja de jure juurdepääsu asjaomasele turule. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on varem järeldanud, et turule juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on üle võtnud sektori või selle osa avamist käsitlevad asjakohased liidu õigusaktid ja kohaldab neid (6). Seega ei peeta kõnealuse taotluse raames vajalikuks hinnata üksikasjalikumalt de facto ja de jure juurdepääsu asjaomasele turule.

6

de facto

de jure

| (18) | Võttes arvesse põhjendustes 12–16 uuritud tegureid, nõustub komisjon Rumeenia konkurentsinõukoguga, et juurdepääs toornafta ja maagaasi ammutamise turgudele loetakse direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaselt Rumeenias mittepiiratuks. |
| --- | --- |

(18)

Võttes arvesse põhjendustes 12–16 uuritud tegureid, nõustub komisjon Rumeenia konkurentsinõukoguga, et juurdepääs toornafta ja maagaasi ammutamise turgudele loetakse direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaselt Rumeenias mittepiiratuks.

3.2.   Konkurentsimõju hindamine

Konkurentsimõju hindamine

| (19) | Selleks et hinnata, kas asjakohane tegevus on konkurentsile otseselt avatud turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud, tuleb arvesse võtta peamiste ettevõtjate turuosa ja kõnealuste turgude koondumise astet, sealhulgas taotluses käsitletava tegevuse konkreetseid tunnuseid. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et hinnata, kas asjakohane tegevus on konkurentsile otseselt avatud turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud, tuleb arvesse võtta peamiste ettevõtjate turuosa ja kõnealuste turgude koondumise astet, sealhulgas taotluses käsitletava tegevuse konkreetseid tunnuseid.

3.2.1.   Asjaomase tooteturu määratlus

Asjaomase tooteturu määratlus

| (20) | Taotleja sõnul on asjaomased tooteturud a) toornafta tootmise turg ja b) maagaasi tootmise turg (7). |
| --- | --- |

(20)

Taotleja sõnul on asjaomased tooteturud a) toornafta tootmise turg ja b) maagaasi tootmise turg (7).

7

| (21) | Lisaks väidab taotleja, et toornafta ja maagaasi tootmine hõlmab a) asjakohase taristu arendamist, s.o avamere naftapuurplatvormide, torustike ja terminalide paigaldamist tulevaseks tootmiseks, ning b) toornafta ja maagaasi tootmist ja müüki, s.o varude kasutamist ja esmamüüki (hulgimüük). |
| --- | --- |

(21)

Lisaks väidab taotleja, et toornafta ja maagaasi tootmine hõlmab a) asjakohase taristu arendamist, s.o avamere naftapuurplatvormide, torustike ja terminalide paigaldamist tulevaseks tootmiseks, ning b) toornafta ja maagaasi tootmist ja müüki, s.o varude kasutamist ja esmamüüki (hulgimüük).

Toornafta

Toornafta

| (22) | Varasemates otsustes on komisjon määratlenud toornafta eelneva hulgitarnimise kui maagaasi eelnevast hulgitarnimisest eraldiseisva turu, sest erinevad on nii gaasi ja toornafta kasutusalad kui ka nende hinnakujundus ja kulupiirangud (8). Komisjon märkis, et toornafta eelneva hulgitarnimise turg hõlmab arendust, tootmist ja hulgimüüki (9). |
| --- | --- |

(22)

Varasemates otsustes on komisjon määratlenud toornafta eelneva hulgitarnimise kui maagaasi eelnevast hulgitarnimisest eraldiseisva turu, sest erinevad on nii gaasi ja toornafta kasutusalad kui ka nende hinnakujundus ja kulupiirangud (8). Komisjon märkis, et toornafta eelneva hulgitarnimise turg hõlmab arendust, tootmist ja hulgimüüki (9).

8

9

| (23) | Eespool nimetatut arvesse võttes leiab komisjon, et direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma, et see piiraks liidu konkurentsiõigust või liidu muude õigusaktide kohaldamist, on asjaomane tooteturg toornafta tootmise turg. |
| --- | --- |

(23)

Eespool nimetatut arvesse võttes leiab komisjon, et direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma, et see piiraks liidu konkurentsiõigust või liidu muude õigusaktide kohaldamist, on asjaomane tooteturg toornafta tootmise turg.

Maagaas

Maagaas

| (24) | Komisjon on oma varasemates otsustes leidnud, et maagaasi eelneva hulgimüügi jaoks on üks asjaomane tooteturg (10). Komisjon märkis, et maagaasi eelnev hulgimüük hõlmab arendust, tootmist ja hulgimüüki (11). |
| --- | --- |

(24)

Komisjon on oma varasemates otsustes leidnud, et maagaasi eelneva hulgimüügi jaoks on üks asjaomane tooteturg (10). Komisjon märkis, et maagaasi eelnev hulgimüük hõlmab arendust, tootmist ja hulgimüüki (11).

10

11

| (25) | Komisjon kaalus ka, kas maagaasi eelnev hulgitarnimine tuleks jagada kaheks eraldi turuks, st üks veeldatud maagaasi ja teine torugaasi turg (12). Käesoleva otsuse puhul ei ole see eristus tähtis, sest praegu ei ole Rumeenias veeldatud maagaasi terminali (13). Eespool nimetatut arvesse võttes leiab komisjon, et direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma, et see piiraks liidu konkurentsiõigust või liidu muude õigusaktide kohaldamist, on asjaomane tooteturg maagaasi tootmise turg. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon kaalus ka, kas maagaasi eelnev hulgitarnimine tuleks jagada kaheks eraldi turuks, st üks veeldatud maagaasi ja teine torugaasi turg (12). Käesoleva otsuse puhul ei ole see eristus tähtis, sest praegu ei ole Rumeenias veeldatud maagaasi terminali (13). Eespool nimetatut arvesse võttes leiab komisjon, et direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma, et see piiraks liidu konkurentsiõigust või liidu muude õigusaktide kohaldamist, on asjaomane tooteturg maagaasi tootmise turg.

12

13

3.2.2.   Asjaomase geograafilise turu määratlus

Asjaomase geograafilise turu määratlus

Toornafta

Toornafta

| (26) | Taotleja märgib, et toornafta tootmise turg on ulatuselt ülemaailmne. |
| --- | --- |

(26)

Taotleja märgib, et toornafta tootmise turg on ulatuselt ülemaailmne.

| (27) | Komisjon on varem lugenud toornafta hulgitarnimise turu ulatuselt ülemaailmseks (14). Teatavate n-ö raskesti ligipääsetavate klientide, näiteks mõne Euroopa Majanduspiirkonna (edaspidi „EMP“) merepiirita riigi rafineerimistehaste puhul on komisjon leidnud, et geograafiline ulatus võiks piirduda konkreetse varustusjuhtmega, näiteks „Družba“ torujuhtmega (15). |
| --- | --- |

(27)

Komisjon on varem lugenud toornafta hulgitarnimise turu ulatuselt ülemaailmseks (14). Teatavate n-ö raskesti ligipääsetavate klientide, näiteks mõne Euroopa Majanduspiirkonna (edaspidi „EMP“) merepiirita riigi rafineerimistehaste puhul on komisjon leidnud, et geograafiline ulatus võiks piirduda konkreetse varustusjuhtmega, näiteks „Družba“ torujuhtmega (15).

14

15

| (28) | Direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma, et see piiraks liidu konkurentsiõigust ega liidu muude õigusaktide kohaldamist, leiab komisjon, et toornafta tootmise asjaomane geograafiline turg on ülemaailmne. |
| --- | --- |

(28)

Direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma, et see piiraks liidu konkurentsiõigust ega liidu muude õigusaktide kohaldamist, leiab komisjon, et toornafta tootmise asjaomane geograafiline turg on ülemaailmne.

Maagaas

Maagaas

| (29) | Taotleja väidab, et maagaasi tootmise turg hõlmab vähemalt EMPd ning Venemaad ja Alžeeriat. Samas leiab taotleja, et käesoleva otsuse eesmärkidel võib jätta täpse ulatuse lahtiseks, sest isegi kõige kitsama võimaliku määratluse korral on turg konkurentsile otseselt avatud, (16) (17). |
| --- | --- |

(29)

Taotleja väidab, et maagaasi tootmise turg hõlmab vähemalt EMPd ning Venemaad ja Alžeeriat. Samas leiab taotleja, et käesoleva otsuse eesmärkidel võib jätta täpse ulatuse lahtiseks, sest isegi kõige kitsama võimaliku määratluse korral on turg konkurentsile otseselt avatud, (16) (17).

16

17

| (30) | Varasemates otsustes ei ole komisjon maagaasi eelneva hulgitarnimise geograafilise ulatuse suhtes veel kindlat seisukohta võtnud. Kuigi komisjon on leidnud, et nõudluse poolel võiks pidada turgu EMPd, Alžeeriat ja Venemaad hõlmavaks, (18) siis pakkumise poolel on komisjon olenevalt tarneahela etapist (import/hulgimüük, müük tööstustarbijatele ja elektritootjatele, müük majapidamistele) või võrke ühendava taristu piiratuse või piiriülese võimsuse puudumise tõttu pidanud geograafilist turgu teatavatel juhtudel kitsamaks (s.o piirkondlik, hõlmates mitut liikmesriiki, või isegi riiklik) (19). |
| --- | --- |

(30)

Varasemates otsustes ei ole komisjon maagaasi eelneva hulgitarnimise geograafilise ulatuse suhtes veel kindlat seisukohta võtnud. Kuigi komisjon on leidnud, et nõudluse poolel võiks pidada turgu EMPd, Alžeeriat ja Venemaad hõlmavaks, (18) siis pakkumise poolel on komisjon olenevalt tarneahela etapist (import/hulgimüük, müük tööstustarbijatele ja elektritootjatele, müük majapidamistele) või võrke ühendava taristu piiratuse või piiriülese võimsuse puudumise tõttu pidanud geograafilist turgu teatavatel juhtudel kitsamaks (s.o piirkondlik, hõlmates mitut liikmesriiki, või isegi riiklik) (19).

18

19

| (31) | Direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma, et see piiraks liidu konkurentsiõigust või liidu muude õigusaktide kohaldamist, leiab komisjon, et maagaasi tootmise asjaomase geograafilise turu võib jätta lahtiseks. |
| --- | --- |

(31)

Direktiivi 2014/25/EL artiklis 34 sätestatud tingimuste hindamise eesmärgil ja ilma, et see piiraks liidu konkurentsiõigust või liidu muude õigusaktide kohaldamist, leiab komisjon, et maagaasi tootmise asjaomase geograafilise turu võib jätta lahtiseks.

3.2.3.   Turuanalüüs

Turuanalüüs

Toornafta

Toornafta

| (32) | Saadaoleva teabe kohaselt (20) oli 2019. aastal maailma päevane naftatoodang kokku 82 168 miljonit barrelit ja 2020. aastal 76 000 miljonit barrelit. OMV Petrom tootis 2019. aastal kokku 65 900 barrelit päevas, mis annab tema turuosaks 0,08 % (21). OMV Petrom tootis 2020. aastal kokku 63 870 barrelit päevas ja tema turuosa jäi samaks kui 2019. aastal. Käesoleva analüüsi puhul on oluline arvestada nii kõnealuse turu kontsentreerituse astet kui ka asjaomast turgu tervikuna. Sellega seoses märgib komisjon, et toornafta tootmise turule on omane suurte riiklike ettevõtete ja kolme rahvusvahelise vertikaalselt integreeritud eraettevõtja (nn ülisuured ettevõtjad: BP, ExxonMobil ja Shell, kelle osad 2019. aasta toornaftatoodangust olid vastavalt 1 %, 3 % ja 2 %) (22) ning teatava arvu nn suurettevõtjate kohalolek (23). Need tegurid viitavad, et turg koosneb mitmest ettevõtjast, kes suudavad avaldada turul konkurentsisurvet. Samas toetavad sellele turule eriomased tegurid, eelkõige hindade põhinemine rahvusvahelistel noteeringutel ja märkimisväärsete takistuste puudumine toornafta tehingutes, kontseptsiooni väikese koondumise astmega turust, kus tegutseb mitu ettevõtjat, kelle vahel võib eeldada tõhusat konkurentsi. |
| --- | --- |

(32)

Saadaoleva teabe kohaselt (20) oli 2019. aastal maailma päevane naftatoodang kokku 82 168 miljonit barrelit ja 2020. aastal 76 000 miljonit barrelit. OMV Petrom tootis 2019. aastal kokku 65 900 barrelit päevas, mis annab tema turuosaks 0,08 % (21). OMV Petrom tootis 2020. aastal kokku 63 870 barrelit päevas ja tema turuosa jäi samaks kui 2019. aastal. Käesoleva analüüsi puhul on oluline arvestada nii kõnealuse turu kontsentreerituse astet kui ka asjaomast turgu tervikuna. Sellega seoses märgib komisjon, et toornafta tootmise turule on omane suurte riiklike ettevõtete ja kolme rahvusvahelise vertikaalselt integreeritud eraettevõtja (nn ülisuured ettevõtjad: BP, ExxonMobil ja Shell, kelle osad 2019. aasta toornaftatoodangust olid vastavalt 1 %, 3 % ja 2 %) (22) ning teatava arvu nn suurettevõtjate kohalolek (23). Need tegurid viitavad, et turg koosneb mitmest ettevõtjast, kes suudavad avaldada turul konkurentsisurvet. Samas toetavad sellele turule eriomased tegurid, eelkõige hindade põhinemine rahvusvahelistel noteeringutel ja märkimisväärsete takistuste puudumine toornafta tehingutes, kontseptsiooni väikese koondumise astmega turust, kus tegutseb mitu ettevõtjat, kelle vahel võib eeldada tõhusat konkurentsi.

20

21

22

23

| (33) | Rumeenia asjaomase turu konkurentsile avatust kinnitab ka see, et eelmises, 2009.–2010. aasta toornafta leiukohtade uurimise ning arendus- ja tootmistegevuse pakkumisvoorus sõlmiti riikliku maavarade ameti korraldatud võistlevate hankemenetluste teel naftalepinguid muude kui Rumeenia ettevõtjatega (24). Seegi kinnitab, et turg on avatud välisettevõtjatele, sest enamik loetletud üksuseid on rahvusvaheliste kontsernide tütarettevõtjad või nende enamusaktsionärid on rahvusvahelised ettevõtjad. |
| --- | --- |

(33)

Rumeenia asjaomase turu konkurentsile avatust kinnitab ka see, et eelmises, 2009.–2010. aasta toornafta leiukohtade uurimise ning arendus- ja tootmistegevuse pakkumisvoorus sõlmiti riikliku maavarade ameti korraldatud võistlevate hankemenetluste teel naftalepinguid muude kui Rumeenia ettevõtjatega (24). Seegi kinnitab, et turg on avatud välisettevõtjatele, sest enamik loetletud üksuseid on rahvusvaheliste kontsernide tütarettevõtjad või nende enamusaktsionärid on rahvusvahelised ettevõtjad.

24

| (34) | Rumeenia turu avatust konkurentsile kinnitab veel asjaolu, et taotleja rajatistes ei töödelda ainult taotleja enda toodetud toornaftat (25). Taotleja töötleb nii omamaist kui ka imporditud toornaftat. Ajavahemikus 2017–2019 moodustas imporditud toornafta vastavalt 20,13 %, 9,58 % ja 14,28 % kogu Rumeenias töödeldavast toornaftast (26). |
| --- | --- |

(34)

Rumeenia turu avatust konkurentsile kinnitab veel asjaolu, et taotleja rajatistes ei töödelda ainult taotleja enda toodetud toornaftat (25). Taotleja töötleb nii omamaist kui ka imporditud toornaftat. Ajavahemikus 2017–2019 moodustas imporditud toornafta vastavalt 20,13 %, 9,58 % ja 14,28 % kogu Rumeenias töödeldavast toornaftast (26).

25

26

| (35) | Taotleja väidab seoses toornafta ekspordiga, et puuduvad piirangud Rumeenia ja teiste liikmesriikide vahelises ekspordis ja isegi liiduvälise ülemaailmse turu kontekstis. Praktikas ei kata riiklik toornafta aastatoodang taotleja sõnul mahtu, mida ta järgmises etapis töötleb (27). |
| --- | --- |

(35)

Taotleja väidab seoses toornafta ekspordiga, et puuduvad piirangud Rumeenia ja teiste liikmesriikide vahelises ekspordis ja isegi liiduvälise ülemaailmse turu kontekstis. Praktikas ei kata riiklik toornafta aastatoodang taotleja sõnul mahtu, mida ta järgmises etapis töötleb (27).

27

Maagaas

Maagaas

| (36) | Kättesaadava teabe kohaselt (28) oli gaasi kogutoodang liidus 2019. aastal 70 miljardit Sm3 (29) ja gaasi kogutoodang EMPs samal aastal 185 miljardit Sm3. OMV Petromi toodang 2019. aastal oli 4,33 miljardit Sm3, andes tema turuosaks liidu tasandil 6,22 % (30). Venemaa ja Alžeeria toodang oli 2019. aastal vastavalt 678 ja 88 miljardit Sm3 (31). EMP ning Venemaa ja Alžeeria kogutoodang oli seega 950 miljardit Sm3, millest OMV Petromi osa moodustas 0,46 % (32). Ka taotleja osa selline vähenemine võrreldes kahe eelmise aastaga viitab turul mitme konkurendi avaldatavale konkurentsisurvele. |
| --- | --- |

(36)

Kättesaadava teabe kohaselt (28) oli gaasi kogutoodang liidus 2019. aastal 70 miljardit Sm3 (29) ja gaasi kogutoodang EMPs samal aastal 185 miljardit Sm3. OMV Petromi toodang 2019. aastal oli 4,33 miljardit Sm3, andes tema turuosaks liidu tasandil 6,22 % (30). Venemaa ja Alžeeria toodang oli 2019. aastal vastavalt 678 ja 88 miljardit Sm3 (31). EMP ning Venemaa ja Alžeeria kogutoodang oli seega 950 miljardit Sm3, millest OMV Petromi osa moodustas 0,46 % (32). Ka taotleja osa selline vähenemine võrreldes kahe eelmise aastaga viitab turul mitme konkurendi avaldatavale konkurentsisurvele.

28

3

29

3

3

30

3

31

3

32

| (37) | Maagaasi tootmise turu koondumise aste on tagasihoidlik, arvestades ülisuurte ettevõtjate (ExxonMobil ja TotalEnergies, kelle vastavad turuosad on 1,59 % ja 3,86 %), suurte ettevõtjate (nagu Equinor, kelle turuosa on 4,39 %) ja kahe riigi osalusega ettevõtte Gazprom ja Sonatrach (kelle turuosad on vastavalt 48,80 % ja 12,99 %) kohalolekut (33). Komisjon märgib, et arvestades liidu väljakuulutatud kavatsust mitmekesistada gaasi tarneallikaid, muutub EMP gaasitootjate turuosa lähiaastatel eeldatavasti märkimisväärselt. Ootuste kohaselt toob kavandatav tarne mitmekesistamine turule uusi ettevõtjaid ja vähendab seetõttu turu koondumist. Ka need tegurid on konkurentsile otsese avatuse märk. |
| --- | --- |

(37)

Maagaasi tootmise turu koondumise aste on tagasihoidlik, arvestades ülisuurte ettevõtjate (ExxonMobil ja TotalEnergies, kelle vastavad turuosad on 1,59 % ja 3,86 %), suurte ettevõtjate (nagu Equinor, kelle turuosa on 4,39 %) ja kahe riigi osalusega ettevõtte Gazprom ja Sonatrach (kelle turuosad on vastavalt 48,80 % ja 12,99 %) kohalolekut (33). Komisjon märgib, et arvestades liidu väljakuulutatud kavatsust mitmekesistada gaasi tarneallikaid, muutub EMP gaasitootjate turuosa lähiaastatel eeldatavasti märkimisväärselt. Ootuste kohaselt toob kavandatav tarne mitmekesistamine turule uusi ettevõtjaid ja vähendab seetõttu turu koondumist. Ka need tegurid on konkurentsile otsese avatuse märk.

33

| (38) | Taotleja sõnul on Rumeenia maagaasi eksport taristu piiratud võimsuse tõttu alati väike olnud. See ekspordi poole piirang on survestanud riiklikke ettevõtjaid konkureerima, et oma toodangut riiklikult kapitaliseerida (34). Viimase kolme aasta tegelikud ekspordikogused viitavad aga kasvavale ja positiivsele suundumusele. Eksport on suurenenud: 2021. aasta esimese seitsme kuu eksport oli kolm korda suurem kui kogu 2020. aastal eksporditud maagaasi kogus. Rumeenia maagaasi eksport oli 2020. aastal peaaegu kuus korda suurem kui 2017. aastal eksporditud gaasi kogus (35). Sellele positiivsele ekspordisuundumusele on kaasa aidanud uue taristu ehitamine (36). Taristu võimsuse pidev arendamine suurendab ekspordivooge ja parandab veelgi Rumeenia maagaasi tootjate avatust konkurentsile. |
| --- | --- |

(38)

Taotleja sõnul on Rumeenia maagaasi eksport taristu piiratud võimsuse tõttu alati väike olnud. See ekspordi poole piirang on survestanud riiklikke ettevõtjaid konkureerima, et oma toodangut riiklikult kapitaliseerida (34). Viimase kolme aasta tegelikud ekspordikogused viitavad aga kasvavale ja positiivsele suundumusele. Eksport on suurenenud: 2021. aasta esimese seitsme kuu eksport oli kolm korda suurem kui kogu 2020. aastal eksporditud maagaasi kogus. Rumeenia maagaasi eksport oli 2020. aastal peaaegu kuus korda suurem kui 2017. aastal eksporditud gaasi kogus (35). Sellele positiivsele ekspordisuundumusele on kaasa aidanud uue taristu ehitamine (36). Taristu võimsuse pidev arendamine suurendab ekspordivooge ja parandab veelgi Rumeenia maagaasi tootjate avatust konkurentsile.

34

35

36

4.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (39) | Võttes arvesse põhjendustes 4–37 käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Rumeenia puhul täidetuks järgmise tegevuse puhul:






  a) | toornafta ammutamine; |
| --- | --- | --- |

(39)

Võttes arvesse põhjendustes 4–37 käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Rumeenia puhul täidetuks järgmise tegevuse puhul:

a)

toornafta ammutamine;

| b) | maagaasi ammutamine. |
| --- | --- |

b)

maagaasi ammutamine.

| (40) | Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2014/25/EL kohaldada tellijate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada käesoleva otsuse põhjenduse 38 punktides a ja b osutatud tegevust Rumeenias, ega ideekonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks kõnealustes geograafilistes piirkondades. |
| --- | --- |

(40)

Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2014/25/EL kohaldada tellijate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada käesoleva otsuse põhjenduse 38 punktides a ja b osutatud tegevust Rumeenias, ega ideekonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks kõnealustes geograafilistes piirkondades.

| (41) | Käesoleva otsuse kohaldamine ei piira liidu konkurentsieeskirjade ega muude liidu õigusvaldkondade normide kohaldamist. Konkreetselt tuleks silmas pidada, et kriteeriumid ja metoodika, mille alusel hinnatakse otsest avatust konkurentsile vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 34, ei pruugi olla samad, mida kasutatakse aluslepingu artikli 101 või 102 või nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (37) kohasel hindamisel, nagu kinnitas Üldkohus (38), |
| --- | --- |

(41)

Käesoleva otsuse kohaldamine ei piira liidu konkurentsieeskirjade ega muude liidu õigusvaldkondade normide kohaldamist. Konkreetselt tuleks silmas pidada, et kriteeriumid ja metoodika, mille alusel hinnatakse otsest avatust konkurentsile vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 34, ei pruugi olla samad, mida kasutatakse aluslepingu artikli 101 või 102 või nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (37) kohasel hindamisel, nagu kinnitas Üldkohus (38),

37

38

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata lepingute suhtes, mille on sõlminud tellijad ja mille eesmärk on võimaldada toornafta ja maagaasi ammutamist Rumeenias.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 1. juuli 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  
  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

1

(2)  Komisjoni 10. oktoobri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1804, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid) artiklite 34 ja 35 kohaldamise üksikasjalikke eeskirju (ELT L 275, 12.10.2016, lk 39).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiv 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3).

3

(4)  Toornaftat käsitlev 7. juuni 2004. aasta seadus nr 238/2004, avaldatud Rumeenia 15. juuni 2014. aasta ametlikus väljaandes nr 535; valitsuse otsus nr 2075/2004 rakenduseeskirjade (või metoodikanormide) heakskiitmise kohta toornafta seaduse nr 238/2004 kohaldamise eesmärgil, mis avaldati Rumeenia 10. detsembri 2004. aasta ametlikus väljaandes nr 1170; valitsuse erakorraline määrus nr 27/2020 toornaftat käsitleva seaduse nr 238/2004 muutmise ja täiendamise kohta, mis avaldati Rumeenia 27. veebruari 2020. aasta ametlikus väljaandes nr 161.

4

(5)  Vt Rumeenia konkurentsinõukogu seisukoha punkt 3.2.

5

(6)  Vt muu hulgas komisjoni 20. novembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2177, millega vabastatakse nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine Portugalis Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest (ELT L 307, 25.11.2015, lk 27); komisjoni 8. juuli 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1120, millega vabastatakse nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine Kreekas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest (ELT L 182, 10.7.2015, lk 88); komisjoni 18. jaanuari 2013. aasta rakendusotsus 2013/39/EL, millega nafta ja maagaasi leiukohtade uurimine Küprosel vabastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisest (ELT L 18, 22.1.2013, lk 19).

6

(7)  Taotluse lk 6, punkt 15.

7

(8)  COMP/M. 9175, Total/Chevron Denmark; lk 6, punkt 21.

8

(9)  Komisjoni 10. septembri 2014. aasta otsus (juhtum M.7316, Det Norske Oljeselskap / Marathon Oil Norge), punkt 6.

9

(10)  COMP/M. 9175, Total/Chevron Denmark; punkt 23.

10

(11)  Komisjoni 10. septembri 2014. aasta otsus (juhtum M.7316, Det Norske Oljeselskap / Marathon Oil Norge), punkt 7.

11

(12)  Vt otsused juhtumites COMP/M.8773, Letterone Holdings/BASF/Wintershall Dea ja COMP/M.7631, Royal Dutch Shell/BG Group.

12

(13)  Transgaz (Rumeenia riiklik gaasi ülekandesüsteemi haldur) teatas, et 2028. aastaks ühendatakse Rumeenia maagaasi ülekandesüsteem veeldatud maagaasi terminaliga, mis asub Rumeenias Musta mere rannikul. Taotluse punkt 92.

13

(14)  Komisjoni 3. septembri 2014. aasta otsus (juhtum M.7318, Rosneft / Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit), punkt 11; komisjoni 11. detsembri 2009. aasta otsus (juhtum M.5629, Normeston / MOL / MET JV), punkt 13.

14

(15)  Komisjoni 8. märtsi 2013. aasta otsus (juhtum M.6801, Rosneft / TNK-BP), punkt 19.

15

(16)  Taotluse punkt 29.

16

(17)  Taotluse punkt 31.

17

(18)  Komisjoni 29. septembri 1999. aasta otsus (juhtum M.1383, Exxon / Mobil), punkt 18; komisjoni 29. septembri 1999. aasta otsus (juhtum M.1532, BP-Amoco / Arco), punktid 16–17. Komisjon aga märkis mõlemas otsuses, et tulenevalt varustuskindlusel põhinevast ostupoliitikast seoses gaasi päritoluga on teatavates õigusaktides kehtestatud piirangud sellele, kui suur kogus gaasi võib pärineda ühest riigist.

18

(19)  Komisjoni 8. märtsi 2013. aasta otsus (juhtum M.6801, Rosneft / TNK-BP), punkt 12; komisjoni 3. mai 2007. aasta otsus (juhtum M.4545, Statoil / Hydro), punktid 13–16.

19

(20)  OMV Petromi 25. veebruaril 2022 esitatud lisateave, avalikult kättesaadavatel andmetel põhinevad USA energiateabe ameti (EIA) hinnangud, lk 3.

20

(21)  OMV Petromi 25. veebruaril 2022 esitatud lisateave, lk 3.

21

(22)  Vt taotlusele lisatud Rumeenia konkurentsinõukogu seisukoha punkt 4.1, lk 12.

22

(23)  Suurte ettevõtjate turuosad on ülisuurte ettevõtjate omast väiksemad.

23

(24)  27 naftalepingust 23 sõlmiti väljaspool Rumeeniat asutatud ettevõtjatega. Vt sellega seoses taotlusele lisatud 4. liide, milles esitatud riikliku maavarade ameti pressiteates teatatakse 10. vooru võitjad ja esitatakse üksikasjad nende tegevuse kohta.

24

(25)  Taotleja sõnul kasutab ta valdavat osa oma toodetud toornaftast oma rafineerimisprotsessides, mitte ei müü seda. Vt selle kohta taotluse punkt 81.

25

(26)  Taotluse punkt 84.

26

(27)  Taotluse punkt 85.

27

(28)  Taotluses esitatud andmed turu suuruse kohta on saadud USA energiateabe ametilt (alates 25. veebruarist 2022 avalikult kättesaadavad andmed). Energiateabe ameti andmete puhul kasutatud ühik on miljardit kuupjalga. Seetõttu on OMV Petrom teisendanud need andmed miljarditesse kuupmeetritesse, et kasutada taotluses järjepidevalt meetermõõdustikku.

28

(29)  Kuupmeetrit standardtingimustel.

29

(30)  OMV Petromi 25. veebruaril 2022 esitatud lisateave, lk 5.

30

(31)  OMV Petromi 25. veebruaril 2022 esitatud lisateave, lk 5.

31

(32)  OMV Petromi 25. veebruaril 2022 esitatud lisateave, lk 5.

32

(33)  Taotleja poolt 27. jaanuaril 2022 esitatud lisateabe kohaselt põhinevad Sonatrachi turuosa kohta tehtud hinnangud eeldusel, et tema aastaaruannetes avaldatud kogutoodangu mahud on pärit Alžeeriast, sest Sonatrach on peaasjalikult selles riigis tegutsev riigi osalusega ettevõte.

33

(34)  Suurte ekspordivoogude puudumise korral võib riiklikku toodangut kas riigis hoiustada, millega kaasnevad suuremad kulud, või seda pakkuda konkurentsivõimeliste hindadega.

34

(35)  Energiasektorit reguleeriva riikliku asutuse kuuaruannetes avaldatud teabel põhinevad andmed. Vt selle kohta taotluse punkt 90.

35

(36)  Tulevase Bulgaaria, Rumeenia, Ungari ja Austria torujuhtme (edaspidi „BRUA torujuhe“) Rumeenia osa avati 2020. aasta detsembris, tugevdades Rumeenia ja Ungari ning Rumeenia ja Bulgaaria vahelisi kahesuunalisi ühendusi. I etapis toimib BRUA torujuhe kahel suunal, mis on suurendanud turulikviidsust (sest gaasi on võimalik transportida mitte üksnes Ungarist Rumeeniasse, vaid ka Rumeeniast Ungarisse).

36

(37)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

37

(38)  Kohtuotsus, Üldkohus, 27. aprill 2016, Österreichische Post AG vs. komisjon, T-463/14, EU:T:2016:243, punkt 28. Vt ka direktiivi 2014/25/EL põhjendus 44.

38

vs.

---

| 25.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/134 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/134

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1297,

22. juuli 2022,

Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 5113 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ, (1) eriti selle artikli 47 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/1156 (2) kohaselt on komisjon seisukohal, et Ameerika Ühendriikide pädevad asutused – nimelt Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu (Public Company Accounting Oversight Board) ning Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon (Securities and Exchange Commission) – vastavad nõuetele, mis on adekvaatsed direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punkti c tähenduses. Kõnealuse rakendusotsuse kohaldamine lõppeb 31. juulil 2022. Selleks et anda Ameerika Ühendriikide pädevatele asutustele üle vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevad auditi tööpaberid või muud dokumendid ja kontrolli- või uurimisaruanded, tuleb niisiis kindlaks teha, kas need asutused vastavad jätkuvalt adekvaatseks tunnistatud nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/1156 (2) kohaselt on komisjon seisukohal, et Ameerika Ühendriikide pädevad asutused – nimelt Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu (Public Company Accounting Oversight Board) ning Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon (Securities and Exchange Commission) – vastavad nõuetele, mis on adekvaatsed direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punkti c tähenduses. Kõnealuse rakendusotsuse kohaldamine lõppeb 31. juulil 2022. Selleks et anda Ameerika Ühendriikide pädevatele asutustele üle vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevad auditi tööpaberid või muud dokumendid ja kontrolli- või uurimisaruanded, tuleb niisiis kindlaks teha, kas need asutused vastavad jätkuvalt adekvaatseks tunnistatud nõuetele.

| (2) | Kontrolltoimingute või uurimise elluviimise korral ei tohiks vannutatud audiitoritel või audiitorühingutel olla lubatud anda juurdepääsu auditi tööpaberitele või muudele dokumentidele või nende üleandmine Ameerika Ühendriikide pädevatele asutustele muudel kui nendel tingimustel, mis on sätestatud direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 47. |
| --- | --- |

(2)

Kontrolltoimingute või uurimise elluviimise korral ei tohiks vannutatud audiitoritel või audiitorühingutel olla lubatud anda juurdepääsu auditi tööpaberitele või muudele dokumentidele või nende üleandmine Ameerika Ühendriikide pädevatele asutustele muudel kui nendel tingimustel, mis on sätestatud direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 47.

| (3) | Liikmesriigid peavad tagama, et direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punktiga d nõutud töökorraldus vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevate auditi tööpaberite või muude dokumentide ja kontrolli- või uurimisaruannete üleandmiseks nende pädevate asutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste vahel, lepitakse kokku vastastikkuse põhimõttel ning et see hõlmab meetmeid, et kaitsta nimetatud dokumentides sisalduvaid ametisaladusi ja olulist äriteavet, mis on seotud auditeeritavate äriühingute, sealhulgas nende tööstus- ja intellektuaalomandiga, või kõnealuseid äriühinguid auditeerinud vannutatud audiitorite ja audiitorühingutega. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid peavad tagama, et direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punktiga d nõutud töökorraldus vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevate auditi tööpaberite või muude dokumentide ja kontrolli- või uurimisaruannete üleandmiseks nende pädevate asutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste vahel, lepitakse kokku vastastikkuse põhimõttel ning et see hõlmab meetmeid, et kaitsta nimetatud dokumentides sisalduvaid ametisaladusi ja olulist äriteavet, mis on seotud auditeeritavate äriühingute, sealhulgas nende tööstus- ja intellektuaalomandiga, või kõnealuseid äriühinguid auditeerinud vannutatud audiitorite ja audiitorühingutega.

| (4) | Kui vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevate auditi tööpaberite või muude dokumentide ja kontrolli- või uurimisaruannete üleandmine Ameerika Ühendriikide pädevale asutusele hõlmab isikuandmete edastamist, on niisugune edastamine seaduslik ainult juhul, kui see vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (3) sätestatud andmete rahvusvahelise edastamise nõuetele. Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punkti e kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et isikuandmete edastamine nende pädevate asutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste vahel oleks kooskõlas kõigi kohaldatavate andmekaitsepõhimõtete ja -eeskirjadega, eelkõige määruse (EL) 2016/679 V peatüki sätetega. Liikmesriigid peaksid tagama, et isikuandmete edastamiseks on ette nähtud asjakohased kaitsemeetmed vastavalt kõnealuse määruse artiklile 46. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama, et Ameerika Ühendriikide pädevad asutused ei avalikusta edastatud dokumentides sisalduvaid isikuandmeid ilma asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste eelneva nõusolekuta. |
| --- | --- |

(4)

Kui vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevate auditi tööpaberite või muude dokumentide ja kontrolli- või uurimisaruannete üleandmine Ameerika Ühendriikide pädevale asutusele hõlmab isikuandmete edastamist, on niisugune edastamine seaduslik ainult juhul, kui see vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/679 (3) sätestatud andmete rahvusvahelise edastamise nõuetele. Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punkti e kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et isikuandmete edastamine nende pädevate asutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste vahel oleks kooskõlas kõigi kohaldatavate andmekaitsepõhimõtete ja -eeskirjadega, eelkõige määruse (EL) 2016/679 V peatüki sätetega. Liikmesriigid peaksid tagama, et isikuandmete edastamiseks on ette nähtud asjakohased kaitsemeetmed vastavalt kõnealuse määruse artiklile 46. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama, et Ameerika Ühendriikide pädevad asutused ei avalikusta edastatud dokumentides sisalduvaid isikuandmeid ilma asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste eelneva nõusolekuta.

| (5) | Liikmesriigid võivad nõustuda sellega, et nende pädevad asutused teevad kontrolle ühiselt Ameerika Ühendriikide pädevate asutustega, kui seda on vaja tõhusa järelevalve tagamiseks. Liikmesriigid võivad lubada, et koostöö Ameerika Ühendriikide pädevate asutustega toimub ühiskontrollidena või selliste vaatlejate töö kaudu, kellel ei ole kontrolli- või uurimisvolitusi ega juurdepääsu vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevatele auditeerimise tööpaberitele või muudele dokumentidele või kontrolli- või uurimisaruannetele. Selline koostöö peab alati toimuma direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõikes 2 sätestatud tingimustel, eelkõige seoses vajadusega austada suveräänsust, konfidentsiaalsust ja vastastikkuse põhimõtet. Kõik ühiskontrollid, mida liikmesriikide pädevad asutused ning Ameerika Ühendriikide pädevad asutused direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 kohaselt liidus teevad, toimuvad asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse juhtimisel. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid võivad nõustuda sellega, et nende pädevad asutused teevad kontrolle ühiselt Ameerika Ühendriikide pädevate asutustega, kui seda on vaja tõhusa järelevalve tagamiseks. Liikmesriigid võivad lubada, et koostöö Ameerika Ühendriikide pädevate asutustega toimub ühiskontrollidena või selliste vaatlejate töö kaudu, kellel ei ole kontrolli- või uurimisvolitusi ega juurdepääsu vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevatele auditeerimise tööpaberitele või muudele dokumentidele või kontrolli- või uurimisaruannetele. Selline koostöö peab alati toimuma direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõikes 2 sätestatud tingimustel, eelkõige seoses vajadusega austada suveräänsust, konfidentsiaalsust ja vastastikkuse põhimõtet. Kõik ühiskontrollid, mida liikmesriikide pädevad asutused ning Ameerika Ühendriikide pädevad asutused direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 kohaselt liidus teevad, toimuvad asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse juhtimisel.

| (6) | Vastavalt Ameerika Ühendriikide seadusele „Sarbanes-Oxley Act of 2002“ (4) on Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogul audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve, välise kvaliteeditagamise, uurimise ja karistuste kehtestamise pädevus. Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu rakendab piisavaid kaitsemeetmeid, millega keelata oma praegustel ja endistel töötajatel avalikustada konfidentsiaalset teavet mis tahes kolmandale isikule või asutusele ning karistada sellise avalikustamise eest. Vastavalt Ameerika Ühendriikide õigusnormidele võib Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu anda liikmesriikide pädevatele asutustele üle dokumendid, mis on samaväärsed direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõikes 1 osutatud dokumentidega. Sellest lähtuvalt vastab Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu endiselt nõuetele, mis tuleks tunnistada direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punkti c kohaldamisel adekvaatseks. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt Ameerika Ühendriikide seadusele „Sarbanes-Oxley Act of 2002“ (4) on Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogul audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve, välise kvaliteeditagamise, uurimise ja karistuste kehtestamise pädevus. Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu rakendab piisavaid kaitsemeetmeid, millega keelata oma praegustel ja endistel töötajatel avalikustada konfidentsiaalset teavet mis tahes kolmandale isikule või asutusele ning karistada sellise avalikustamise eest. Vastavalt Ameerika Ühendriikide õigusnormidele võib Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu anda liikmesriikide pädevatele asutustele üle dokumendid, mis on samaväärsed direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõikes 1 osutatud dokumentidega. Sellest lähtuvalt vastab Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu endiselt nõuetele, mis tuleks tunnistada direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punkti c kohaldamisel adekvaatseks.

| (7) | Vastavalt Ameerika Ühendriikide seadusele „Sarbanes-Oxley Act of 2002“ on Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjonil järelevalve- ja täitevvolitused Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu suhtes. Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjonil on pädevus uurida audiitoreid ja audiitorühinguid; käesolev otsus peaks seega hõlmama üksnes Ühendriikide Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjoni pädevust uurida audiitoreid ja audiitorühinguid. Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon rakendab piisavaid kaitsemeetmeid, millega keelata oma praegustel ja endistel töötajatel avalikustada konfidentsiaalset teavet mis tahes kolmandale isikule või asutusele ning karistada sellise avalikustamise eest. Vastavalt Ameerika Ühendriikide õigusnormidele võib Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon anda liikmesriikide pädevatele asutustele üle dokumendid, mis on samaväärsed direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõikes 1 osutatud dokumentidega ning mis on seotud uurimisega, mida ta võib selliste audiitorite ja audiitorettevõtete suhtes teostada. Sellest lähtuvalt vastab Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon endiselt nõuetele, mis tuleks tunnistada direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punkti c kohaldamisel adekvaatseteks. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt Ameerika Ühendriikide seadusele „Sarbanes-Oxley Act of 2002“ on Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjonil järelevalve- ja täitevvolitused Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu suhtes. Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjonil on pädevus uurida audiitoreid ja audiitorühinguid; käesolev otsus peaks seega hõlmama üksnes Ühendriikide Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjoni pädevust uurida audiitoreid ja audiitorühinguid. Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon rakendab piisavaid kaitsemeetmeid, millega keelata oma praegustel ja endistel töötajatel avalikustada konfidentsiaalset teavet mis tahes kolmandale isikule või asutusele ning karistada sellise avalikustamise eest. Vastavalt Ameerika Ühendriikide õigusnormidele võib Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon anda liikmesriikide pädevatele asutustele üle dokumendid, mis on samaväärsed direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõikes 1 osutatud dokumentidega ning mis on seotud uurimisega, mida ta võib selliste audiitorite ja audiitorettevõtete suhtes teostada. Sellest lähtuvalt vastab Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon endiselt nõuetele, mis tuleks tunnistada direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punkti c kohaldamisel adekvaatseteks.

| (8) | Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee on hinnanud uuesti Ameerika Ühendriikide õigusraamistikku, mis põhineb seadusel „Sarbanes-Oxley Act“, mida ei ole pärast rakendusotsuse (EL) 2016/1156 vastuvõtmist olulisel määral muudetud. Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 537/2014 (5) artikli 30 lõike 7 punktis c osutatud Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee tehnilist hinnangut, vastavad Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjoni ning Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu endiselt nõuetele, mis tuleks tunnistada direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punkti c kohaldamisel adekvaatseteks. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee on hinnanud uuesti Ameerika Ühendriikide õigusraamistikku, mis põhineb seadusel „Sarbanes-Oxley Act“, mida ei ole pärast rakendusotsuse (EL) 2016/1156 vastuvõtmist olulisel määral muudetud. Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 537/2014 (5) artikli 30 lõike 7 punktis c osutatud Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee tehnilist hinnangut, vastavad Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjoni ning Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu endiselt nõuetele, mis tuleks tunnistada direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punkti c kohaldamisel adekvaatseteks.

| (9) | Käesolev otsus ei tohiks mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ (6) artikli 25 lõikes 4 osutatud koostöölepinguid. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus ei tohiks mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ (6) artikli 25 lõikes 4 osutatud koostöölepinguid.

| (10) | Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 3 esimese lõigu kohane järeldus kolmanda riigi pädevate asutuste täidetud nõuete adekvaatsuse kohta ei mõjuta ühtki otsust, mille komisjon võib vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 46 lõikele 2 vastu võtta kõnealuse kolmanda riigi audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsuse kohta. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 3 esimese lõigu kohane järeldus kolmanda riigi pädevate asutuste täidetud nõuete adekvaatsuse kohta ei mõjuta ühtki otsust, mille komisjon võib vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 46 lõikele 2 vastu võtta kõnealuse kolmanda riigi audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsuse kohta.

| (11) | Mitme liikmesriigi pädevad asutused on kokku leppinud töökorralduse Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukoguga vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõikele 1. Enamikul juhtudel on samuti olemas andmekaitsekokkulepe, mis tugineb määrusele (EL) 2016/679 või siseriiklikule õigusele, mille alus on kõnealuse määrusega kehtetuks tunnistatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ (7). |
| --- | --- |

(11)

Mitme liikmesriigi pädevad asutused on kokku leppinud töökorralduse Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukoguga vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõikele 1. Enamikul juhtudel on samuti olemas andmekaitsekokkulepe, mis tugineb määrusele (EL) 2016/679 või siseriiklikule õigusele, mille alus on kõnealuse määrusega kehtetuks tunnistatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ (7).

| (12) | Liikmesriikide pädevate asutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste tehtava auditijärelevalvealase koostöö lõppeesmärk on saavutada vastastikune usaldus üksteise järelevalvesüsteemide vastu. Selle tulemusena peaks vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevaid auditi tööpabereid või muid dokumente ja kontrolli- või uurimisaruandeid tulevikus üle andma ainult erandjuhul. Vastastikune usaldus põhineks liidu ja Ameerika Ühendriikide audiitorjärelevalvesüsteemide samaväärsusel. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriikide pädevate asutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste tehtava auditijärelevalvealase koostöö lõppeesmärk on saavutada vastastikune usaldus üksteise järelevalvesüsteemide vastu. Selle tulemusena peaks vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevaid auditi tööpabereid või muid dokumente ja kontrolli- või uurimisaruandeid tulevikus üle andma ainult erandjuhul. Vastastikune usaldus põhineks liidu ja Ameerika Ühendriikide audiitorjärelevalvesüsteemide samaväärsusel.

| (13) | Rakendusotsuse (EL) 2016/1156/EÜ vastuvõtmise järel on mitme liikmesriigi pädevad asutused ja Ameerika Ühendriikide pädevad asutused korraldanud ühiskontrolle. Mõned liikmesriikide pädevad asutused on rakendanud osalist usaldamist, sealhulgas tehes kvaliteedikontrolli, mida Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu on teataval määral usaldanud, ja jaotades toimikute kontrolli teatavad prioriteetsed valdkonnad omavahel. Kapitaliturgude toimimiseks on oluline, et liikmesriikide pädevad asutused ja Ameerika Ühendriikide pädevad asutused saaksid head koostööd jätkata pärast 31. juulit 2022, eesmärgiga saavutada vastastikune usaldus üksteise järelevalvesüsteemide vastu. Kuid täieliku usalduse puudumisel ja kuna direktiivi 2006/43/EÜ artikliga 46 ette nähtud erand tugineb vastastikkuse põhimõttele, peaks käesolev otsus olema kohaldatav piiratud aja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Rakendusotsuse (EL) 2016/1156/EÜ vastuvõtmise järel on mitme liikmesriigi pädevad asutused ja Ameerika Ühendriikide pädevad asutused korraldanud ühiskontrolle. Mõned liikmesriikide pädevad asutused on rakendanud osalist usaldamist, sealhulgas tehes kvaliteedikontrolli, mida Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu on teataval määral usaldanud, ja jaotades toimikute kontrolli teatavad prioriteetsed valdkonnad omavahel. Kapitaliturgude toimimiseks on oluline, et liikmesriikide pädevad asutused ja Ameerika Ühendriikide pädevad asutused saaksid head koostööd jätkata pärast 31. juulit 2022, eesmärgiga saavutada vastastikune usaldus üksteise järelevalvesüsteemide vastu. Kuid täieliku usalduse puudumisel ja kuna direktiivi 2006/43/EÜ artikliga 46 ette nähtud erand tugineb vastastikkuse põhimõttele, peaks käesolev otsus olema kohaldatav piiratud aja jooksul.

| (14) | Vaatamata ajapiirangule jälgib komisjon, keda abistab Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee, korrapäraselt turu arengut, järelevalve- ja õigusraamistike arengut ning järelevalvealase koostöö tõhusust ja selle käigus saadud kogemusi. Eelkõige võib komisjon käesoleva otsuse spetsiaalselt läbi vaadata ükskõik millal enne selle kohaldamisperioodi lõppu, kui oluliste muutuste tõttu on vaja käesoleva otsusega antud adekvaatsustunnistust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(14)

Vaatamata ajapiirangule jälgib komisjon, keda abistab Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee, korrapäraselt turu arengut, järelevalve- ja õigusraamistike arengut ning järelevalvealase koostöö tõhusust ja selle käigus saadud kogemusi. Eelkõige võib komisjon käesoleva otsuse spetsiaalselt läbi vaadata ükskõik millal enne selle kohaldamisperioodi lõppu, kui oluliste muutuste tõttu on vaja käesoleva otsusega antud adekvaatsustunnistust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (15) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (8) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 13. mail 2022. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (8) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 13. mail 2022.

| (16) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/43/EÜ artikli 48 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/43/EÜ artikli 48 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ameerika Ühendriikide Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu ja Ameerika Ühendriikide Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon vastavad nõuetele, mida tuleb direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 punkti c tähenduses käsitada kõnealuse direktiivi artikli 47 lõike 1 kohaste auditi tööpaberite või muude vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevate dokumentide ja kontrolli- või uurimisaruannete üleandmisel adekvaatsena.

Artikkel 2

1.   Kui vannutatud audiitorite või audiitorühingute käes olevad auditi tööpaberid või muud dokumendid on üksnes sellise vannutatud audiitori või audiitorühingu käes, kes on registreeritud mõnes muus liikmesriigis kui grupi audiitor, mille registreerimisliikmesriigis on pädev asutus saanud dokumentide üleandmise taotluse artiklis 1 osutatud asutuselt, antakse kõnealused dokumendid neid taotlenud pädevale asutusele üle ainult juhul, kui esimese liikmesriigi pädev asutus on andnud üleandmiseks sõnaselge nõusoleku.

2.   Igasugune liikmesriigi pädeva asutuse ja Ameerika Ühendriikide pädeva asutuse vaheline kahepoolne töökord vastab direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 47 sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2028.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. juuli 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mairead MCGUINNESS

---

(1)  
  ELT L 157, 9.6.2006, lk 87.

1

(2)  Komisjoni 14. juuli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1156 Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ (ELT L 190, 15.7.2016, lk 83).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

3

(4)  Public Law 107–204, 30. juuli 2002, 116 Stat 745.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 537/2014, mis käsitleb avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi erinõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2005/909/EÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 77).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

8

---

| 25.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/138 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/138

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2022/1298,

22. juuli 2022,

mis käsitleb Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/43/EÜ

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 5118 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ, (1) eriti selle artikli 46 lõike 2 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/1155 (2) otsustas komisjon, et direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõike 1 kohaldamisel peetakse süsteeme, mida Ameerika Ühendriikide pädevad asutused – see tähendab Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon (Securities and Exchange Commission) ning Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu (Public Company Accounting Oversight Board) – rakendavad audiitorite ja auditeerivate üksuste avalikuks järelevalveks, kvaliteeditagamiseks, uurimiseks ja sanktsioonide kehtestamiseks, vastavaks nõuetele, mis on samaväärsed kõnealuse direktiivi artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud nõuetega. Rakendusotsuse (EL) 2016/1155 kohaldamine lõppeb 31. juulil 2022. Seepärast tuleks kõnealuste süsteemide samaväärsust uuesti hinnata. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/1155 (2) otsustas komisjon, et direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõike 1 kohaldamisel peetakse süsteeme, mida Ameerika Ühendriikide pädevad asutused – see tähendab Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon (Securities and Exchange Commission) ning Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu (Public Company Accounting Oversight Board) – rakendavad audiitorite ja auditeerivate üksuste avalikuks järelevalveks, kvaliteeditagamiseks, uurimiseks ja sanktsioonide kehtestamiseks, vastavaks nõuetele, mis on samaväärsed kõnealuse direktiivi artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud nõuetega. Rakendusotsuse (EL) 2016/1155 kohaldamine lõppeb 31. juulil 2022. Seepärast tuleks kõnealuste süsteemide samaväärsust uuesti hinnata.

| (2) | Ameerika Ühendriikides registreeritud äriühingu puhul, mille vabalt võõrandatavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda liikmesriigi reguleeritud turul, kuid ei ole lubatud kaubelda Ameerika Ühendriikides, peaksid liikmesriigid tagama, et kõik sellise äriühingu raamatupidamisaruannetega seotud audititöövõtud on hõlmatud nende avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemiga. Juhul kui sellised äriühingud on noteeritud rohkem kui ühes liikmesriigis, peaksid asjaomased liikmesriigid tegema koostööd, tagamaks, et audititöövõtt kuulub ühe nende avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemi kohaldamisalasse. Kõnealune kord ei peaks takistama liikmesriike sõlmimast kvaliteeditagamise ülevaatusi käsitlevaid koostööleppeid oma pädevate asutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste vahel. |
| --- | --- |

(2)

Ameerika Ühendriikides registreeritud äriühingu puhul, mille vabalt võõrandatavate väärtpaberitega on lubatud kaubelda liikmesriigi reguleeritud turul, kuid ei ole lubatud kaubelda Ameerika Ühendriikides, peaksid liikmesriigid tagama, et kõik sellise äriühingu raamatupidamisaruannetega seotud audititöövõtud on hõlmatud nende avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemiga. Juhul kui sellised äriühingud on noteeritud rohkem kui ühes liikmesriigis, peaksid asjaomased liikmesriigid tegema koostööd, tagamaks, et audititöövõtt kuulub ühe nende avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemi kohaldamisalasse. Kõnealune kord ei peaks takistama liikmesriike sõlmimast kvaliteeditagamise ülevaatusi käsitlevaid koostööleppeid oma pädevate asutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste vahel.

| (3) | Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõike 2 kohane mis tahes järeldus kolmanda riigi avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsuse kohta ei mõjuta mis tahes otsust, mille komisjon võib vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 47 lõike 3 esimesele lõigule teha kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutuste järgitavate nõuete adekvaatsuse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõike 2 kohane mis tahes järeldus kolmanda riigi avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsuse kohta ei mõjuta mis tahes otsust, mille komisjon võib vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 47 lõike 3 esimesele lõigule teha kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutuste järgitavate nõuete adekvaatsuse kohta.

| (4) | Liikmesriikide pädevate asutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste vahel audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemide valdkonnas tehtava koostöö lõppeesmärk on saavutada vastastikune usaldus üksteise järelevalvesüsteemide vastu nende samaväärsuse alusel. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikide pädevate asutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste vahel audiitorite ja audiitorühingute avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteemide valdkonnas tehtava koostöö lõppeesmärk on saavutada vastastikune usaldus üksteise järelevalvesüsteemide vastu nende samaväärsuse alusel.

| (5) | Vastavalt Ameerika Ühendriikide seadusele „Sarbanes-Oxley Act of 2002“ (3) kiidab Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu heaks välisaudiitorite ja audiitorühingute registreerimise ning kontrollib registreeritud firmade auditeid ja kvaliteedikontrollisüsteeme. Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjonil on pädevus teha järelevalvet Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu tegevuse üle. Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon ning Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu vastutavad auditistandardite vastuvõtmise ning registreeritud raamatupidamisettevõtete ja nendega seotud isikute uurimise ja karistamise eest konkreetsete eeskirjade või kutsestandardite rikkumise puhul. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt Ameerika Ühendriikide seadusele „Sarbanes-Oxley Act of 2002“ (3) kiidab Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu heaks välisaudiitorite ja audiitorühingute registreerimise ning kontrollib registreeritud firmade auditeid ja kvaliteedikontrollisüsteeme. Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjonil on pädevus teha järelevalvet Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu tegevuse üle. Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjon ning Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu vastutavad auditistandardite vastuvõtmise ning registreeritud raamatupidamisettevõtete ja nendega seotud isikute uurimise ja karistamise eest konkreetsete eeskirjade või kutsestandardite rikkumise puhul.

| (6) | Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 537/2014 (4) artikli 30 lõike 7 punktiga c hinnanud uuesti Ameerika Ühendriikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteeme, mis põhinevad seadusel „Sarbanes-Oxley Act of 2002“, mida ei ole pärast rakendusotsuse (EL) 2016/1155 vastuvõtmist olulisel määral muudetud. Seda tehnilist hinnangut arvesse võttes vastavad Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjoni ning Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu süsteemid audiitorite ja auditeerivate üksuste avalikuks järelevalveks, kvaliteeditagamiseks, uurimiseks ja sanktsioonide kehtestamiseks endiselt nõuetele, mis on samaväärsed direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 537/2014 (4) artikli 30 lõike 7 punktiga c hinnanud uuesti Ameerika Ühendriikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteeme, mis põhinevad seadusel „Sarbanes-Oxley Act of 2002“, mida ei ole pärast rakendusotsuse (EL) 2016/1155 vastuvõtmist olulisel määral muudetud. Seda tehnilist hinnangut arvesse võttes vastavad Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjoni ning Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu süsteemid audiitorite ja auditeerivate üksuste avalikuks järelevalveks, kvaliteeditagamiseks, uurimiseks ja sanktsioonide kehtestamiseks endiselt nõuetele, mis on samaväärsed direktiivi 2006/43/EÜ artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud nõuetega.

| (7) | Rakendusotsuse (EL) 2016/1155 vastuvõtmise järel on mitme liikmesriigi pädevad asutused ja Ameerika Ühendriikide pädevad asutused korraldanud ühiskontrolle. Mõned liikmesriikide pädevad asutused on rakendanud osalist usaldamist, sealhulgas tehes kvaliteedikontrolli, mida Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu on teataval määral usaldanud, ja jaotades toimikute kontrolli teatavad prioriteetsed valdkonnad omavahel. Kapitaliturgude toimimiseks on oluline, et liikmesriikide pädevad asutused ja Ameerika Ühendriikide pädevad asutused saaksid head koostööd jätkata pärast 31. juulit 2022, eesmärgiga saavutada vastastikune usaldus üksteise järelevalvesüsteemide vastu. Kuid täieliku usalduse puudumisel ja kuna direktiivi 2006/43/EÜ artikliga 46 ette nähtud erand tugineb vastastikkuse põhimõttele, peaks käesolev otsus olema kohaldatav piiratud aja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusotsuse (EL) 2016/1155 vastuvõtmise järel on mitme liikmesriigi pädevad asutused ja Ameerika Ühendriikide pädevad asutused korraldanud ühiskontrolle. Mõned liikmesriikide pädevad asutused on rakendanud osalist usaldamist, sealhulgas tehes kvaliteedikontrolli, mida Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu on teataval määral usaldanud, ja jaotades toimikute kontrolli teatavad prioriteetsed valdkonnad omavahel. Kapitaliturgude toimimiseks on oluline, et liikmesriikide pädevad asutused ja Ameerika Ühendriikide pädevad asutused saaksid head koostööd jätkata pärast 31. juulit 2022, eesmärgiga saavutada vastastikune usaldus üksteise järelevalvesüsteemide vastu. Kuid täieliku usalduse puudumisel ja kuna direktiivi 2006/43/EÜ artikliga 46 ette nähtud erand tugineb vastastikkuse põhimõttele, peaks käesolev otsus olema kohaldatav piiratud aja jooksul.

| (8) | Vaatamata ajapiirangule jälgib komisjon, keda abistab Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee, korrapäraselt turu arengut, järelevalve- ja õigusraamistike arengut ning järelevalvealase koostöö tõhusust ja selle käigus saadud kogemusi, sealhulgas edusamme vastastikuse usalduse saavutamisel üksteise järelevalvesüsteemide vastu. Eelkõige võib komisjon käesoleva otsuse spetsiaalselt läbi vaadata ükskõik millal enne selle kohaldamisperioodi lõppu, kui oluliste muutuste tõttu on vaja käesoleva otsusega antud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(8)

Vaatamata ajapiirangule jälgib komisjon, keda abistab Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee, korrapäraselt turu arengut, järelevalve- ja õigusraamistike arengut ning järelevalvealase koostöö tõhusust ja selle käigus saadud kogemusi, sealhulgas edusamme vastastikuse usalduse saavutamisel üksteise järelevalvesüsteemide vastu. Eelkõige võib komisjon käesoleva otsuse spetsiaalselt läbi vaadata ükskõik millal enne selle kohaldamisperioodi lõppu, kui oluliste muutuste tõttu on vaja käesoleva otsusega antud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/43/EÜ artikli 48 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/43/EÜ artikli 48 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 lõike 1 kohaldamisel käsitatakse Ameerika Ühendriikide Väärtpaberite ja Börsitehingute Komisjoni ning Ameerika Ühendriikide Väärtpaberibörsil Noteeritud Äriühingute Raamatupidamise Järelevalve Nõukogu audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve, kvaliteeditagamise, uurimiste ja sanktsioonide süsteeme vastavatena nõuetele, mis on samaväärsed kõnealuse direktiivi artiklites 29, 30 ja 32 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Artikliga 1 ei piirata õigust sõlmida kvaliteeditagamise ülevaatusi käsitlevaid eraldiseisvaid koostööleppeid liikmesriigi pädevate asutuste ja Ameerika Ühendriikide pädevate asutuste vahel.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. augustist 2022 kuni 31. juulini 2028.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. juuli 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mairead MCGUINNESS

---

(1)  
  ELT L 157, 9.6.2006, lk 87.

1

(2)  Komisjoni 14. juuli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1155, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide audiitorite ja auditeerivate üksuste avaliku järelevalve-, kvaliteeditagamise ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemide samaväärsust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/43/EÜ (ELT L 190, 15.7.2016, lk 80).

2

(3)  Public Law 107–204, 30. juuli 2002, 116 Stat 745.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 537/2014, mis käsitleb avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi erinõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2005/909/EÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 77).

4

---